СУЧАСНІ ТЕНДЕНЦІЇ РОЗВИТКУ ІНДУСТРІЇ ГОСТИННОСТІ
Львівський державний університет фізичної культури імені Івана Боберського
ОСОБЛИВОСТІ РОЗВИТКУ ГАСТРОНОМІЧНОГО ТУРИЗМУ З ПОЗИЦІЇ ФОРМУВАННЯ РЕСТОРАННИХ БРЕНДІВ
Успіх закладів готельно-р есторанного бізнесу залежить насамперед від повноти задоволення матеріальних і духовних запитів клієнтів. Стрімкий розвиток індустрії гостинності диктує нові, інноваційні вимоги щодо взаємодії із клієнтами, працівниками, партнерами, а також конкурентами.
АНАЛІЗ СУТНОСТІ СУЧАСНОГО КРАФТОВОГО ВИРОБНИЦТВА ЗАКАРПАТТЯ
Сьогодні в складних соціально- економічних умовах господарювання, в умовах воєнного стану, великої кількості тимчасово переміщених осіб соціально- економічний розвиток Закарпаття потрібно аналізувати з позицій збільшення кількості переселенців, подорожувальників, розширення та збільшення кількості виробленої продукції, збільшення робочих місць тощо. Метою дослідження є аналіз сутності сучасного крафтового виробництва Закарпаття. Проведено аналіз джерел, що висвітлюють вказані питання.
АНАЛІЗ ПЕРІОДІВ РОЗВИТКУ ГОТЕЛЬНОЇ ІНДУСТРІЇ США
Готельна індустрія США є одною з провідних готельних індустрій світу як у часи її становлення, так і на сучасному етапі її розвитку. Проведемо детальний аналіз періодів її становлення та розвитку.
ПЕРСПЕКТИВИ РОЗВИТКУ ГОТЕЛЬНО-РЕСТОРАННОГО БІЗНЕСУ В ПІСЛЯВОЄННИЙ ПЕРІОД
Готельно- ресторанний бізнес, як і будь-який інший бізнес, став учасником страшних подій початку повномаштабної війни в Україні. Війна несе у собі розруху, крах, страждання та сльози. Нещодавно Україна тільки частково оговталася від пандемії Covid-19, як одразу ж почалася війна. Перші виклики, з якими зіткнулися підприємці, зокрема готельно- ресторанного бізнесу, – це як працювати далі і чи працювати взагалі. Частина тимчасово окупованих українських територій стала непридатною для подальшої роботи, оскільки приміщення та значна частина обладнання були зруйновані ракетними ударами, викрадені, неможливо було постачати сировину через часткове чи повне припинення логістичних зв’язків та відсутність професійних кадрів для роботи. Саме тому розпочався процес масової релокації з тимчасово окупованих на підконтрольні території.
АНАЛІЗ РИНКУ РЕСТОРАННОГО БІЗНЕСУ В УКРАЇНІ ПІД ЧАС ВІЙНИ
Сучасний ресторанний бізнес переживає справжні випробовування та дивує своєю стійкістю та згуртованістю. Повномасштабна війна зробила ситуацію на ринку індустрії гостинності надзвичайно складною, вона трансформувалася у неспроможність рестораторів займатися стратегічним плануванням розвитку свого закладу на довгострокову перспективу, а лише на короткий термін. Сьогодні ринок ресторанного бізнесу зменшився приблизно на 25% порівняно з лютим 2022 року. У деяких областях падіння ринку становило понад 50% (Харківській, Миколаївській, Запорізькій, Луганській областях), у Київській, Одеській, Дніпропетровській областях – падіння до 30%. Разом з тим у західних областях спостерігається позитивна динаміка: у Львові та області кількість ресторанів та кафе зросла приблизно на 30%, у Закарпатській, Чернівецькій, Івано- Франківській областях відзначено зростання приблизно на 20% [1].
КОНЦЕПТУАЛЬНІ НАПРЯМИ ВИХОДУ ІЗ КРИЗИ ЗАКЛАДІВ РЕСТОРАННОГО ГОСПОДАРСТВА
Сучасний стан діяльності українських підприємств свідчить про те, що для подальшого їх розвитку, підвищення іміджу, поліпшення якості продукції та послуг, необхідно шукати способи розв’язання цих проблем. Одним із найбільш актуальних напрямів розвитку підприємств є розроблення та впровадження інноваційної системи управління. Історична хронологія свідчить про те, що майже на всіх етапах виникнення економічних криз були розроблені та впроваджені інноваційні економічні теорії, погляди, розробки тощо, за допомогою яких підприємства відновлювали свою роботу, розширювалися та завой овували нові ринки. У сучасних умовах функціонування, в еру генерування технологій дедалі більше уваги слід приділяти інноваційній системі управління розвитком.
ОСНОВНІ ТЕНДЕНЦІЇ ФУНКЦІОНУВАННЯ ЗАКЛАДІВ РЕСТОРАННОГО ГОСПОДАРСТВА В СУЧАСНИХ УМОВАХ
Повномасштабна війна Росії проти України глобально вплинула на діяльність підприємств ресторанного бізнесу. Згідно з даними [1], загалом ринок зменшився на 25% порівняно з лютим 2022 року. Найбільше падіння ринку спостерігається в Харківській, Миколаївській, Запорізькій, Луганській областях і становить понад 50%, у Київській, Одеській, Дніпропетровській областях до 30%. Разом з тим у західних областях спостерігається позитивна динаміка: у Львові та області кількість ресторанів та кафе зросла на 30%, у Закарпатській, Чернівецькій, Івано- Франківській областях – на 20%.
КАПСУЛЬНІ ГОТЕЛІ: МІЖНАРОДНІ ТЕНДЕНЦІЇ ТА ДОСВІД УПРОВАДЖЕННЯ В УКРАЇНІ
Сучасний готельний бізнес активно розвиває та впроваджує нові види інновацій на різних рівнях своєї діяльності. Така тенденція зумовлена потребою якнайкращого задоволення потреб сучасних споживачів. Інновації виступають як стимул для подальшого розвитку готельного бізнесу, дають змогу підприємствам не тільки займати лідирські позиції у своїх ринкових сегментах, але й відповідати світовим стандартам готельного обслуговування. Упродовж останніх років дедалі більш популярними стають інноваційні готелі капсульного типу. Метою дослідження є аналіз діяльності капсульних готелів на світовому ринку індустрії гостинності, а також дослідження наявних засобів розміщення готелів такого типу в Україні.
УПРАВЛІННЯ РИЗИКАМИ В ГОТЕЛЬНО-РЕСТОРАННОМУ БІЗНЕСІ
Тенденції розвитку готельно- ресторанного бізнесу в Україні характеризуються не лише високими темпами зростання, а й якісними перетвореннями, але в умовах політичної та економічної нестабільності вплив ризику значно збільшується, що підтверджено даними про збитковість підприємств готельно- ресторанного бізнесу. Водночас у сучасній економічній науці недостатньо вивчені теоретичні та методичні питання, пов’язані з дослідженням аспектів управління ризиками на підприємствах готельно- ресторанного бізнесу, виявлення особливостей цього виду ризиків, характерних саме для підприємств готельного типу.
ТЕНДЕНЦІЇ ЗМЕНШЕННЯ ШКІДЛИВОГО ВПЛИВУ ДІЯЛЬНОСТІ ПІДПРИЄМСТВ СФЕРИ ГОСТИННОСТІ НА НАВКОЛИШНЄ СЕРЕДОВИЩЕ
Гостра нестача продуктів харчування серед українців пов’язана з військовими діями в країні та посилюється на тлі захворюваності на інфекційне захворювання COVID‑19. У 2021 р. до 828 мільйонів людей у всьому світі страждали від голоду. Це приблизно на 46 млн більше, ніж у 2020 р., і на 150 млн більше, ніж до початку пандемії коронавірусу. Загалом, минулого року близько 2,3 мільярда людей у світі (29,3%) зіткнулися з помірною чи важкою формою відсутності продовольчої безпеки – це на 350 млн більше, ніж до початку пандемії. Через недоїдання, за даними ООН, щороку передчасно помирає близько 50 млн осіб, а 2,3 млрд людей у світі голодують [1]. Ця цифра продовжує зростати під впливом зазначеного несприятливого впливу умов сьогодення.
ПРОБЛЕМАТИКА «ЗЕЛЕНИХ» ПРАКТИК У СФЕРІ ГОСТИННОСТІ
Зростання поінформованості суспільства про екологічні проблеми сприяє формуванню усвідомленого підходу споживачів до покупок і вибору послуг. Споживачі стають екологічно відповідальними і зацікавленими у застосуванні «зелених» технологій та надають перевагу підприємствам, що впроваджують екоінновації і реалізують екологічну політику [1, 2]. У готельному бізнесі «зелені» практики впроваджують повільніше порівняно з іншими галузями і зазвичай обмежуються застосуванням енергоощадних технологій, оскільки індустрію не вважають як небезпечний сектор, що завдає шкоди навколишньому середовищу. Утім, сьогодні спостерігається прогрес в екологічній політиці індустрії гостинності. Яскравим прикладом цього є створення Міжнародної екологічної ініціативи готелів (IHEI), що підтримує «зелені» практики в готельному бізнесі.
ВИКОРИСТАННЯ РОБОТІВ В ІНДУСТРІЇ ГОСТИННОСТІ
Збільшуваною тенденцією розвитку сучасності є автоматизації, роботизація та цифровізація аспектів повсякденного життя населення та певних етапів виробничої діяльності суб’єктів господарювання. Це є свідченням трансформації суспільства та переходу в постіндустріальну стадію розвитку та створює нові умови конкурентної боротьби, а саме підкреслює значення впровадження інновацій як джерела формування конкурентоспроможності. Готельна індустрія не стоїть осторонь цих процесів. Так, використання роботів у індустрії гостинності стає дедалі більш звичним явищем, починаючи від чатботів зі штучним інтелектом, призначених для допомоги в процесі обслуговування клієнтів, і закінчуючи роботами-п омічниками, завдання яких – поліпшення досвіду перебування гостей у готелі. Готельєри високо цінують здатність роботів отримувати дані та автоматизувати процеси, а також скорочувати час роботи та витрати.
ПРИНЦИП БЕЗВІДХОДНОГО ВИРОБНИЦТВА В ЗАКЛАДАХ ГОТЕЛЬНО-РЕСТОРАННОГО ГОСПОДАРСТВА
Усі пам’ятають простий закон фізики – ніщо нізвідки не береться, і ніщо в нікуди не зникає. У світі все взаємопов’язано та взаємозалежно. Вплив виробництва та переробки продуктів харчування в закладах ресторанного господарства на екологію – величезний. Кількість виробничих утилізаційних витрат постійно зростає, а з ними зростають і загальні витрати підприємства. Тренд «zero waste», або «кухня без відходів» охоплює багато цілей – дає змогу зменшити процент відходів виробництва, а отже, зменшує його вартість, підвищує лояльність споживачів до закладу, але найголовніше – сприяє підтримці екологічної тенденції та принципу збереження навколишнього середовища.
ІННОВАЦІЙНІ ФУДТЕХНОЛОГІЇ В РЕСТОРАННОМУ БІЗНЕСІ
Суворі виклики сьогодення в ресторанному бізнесі пояснюється необхідністю швидко реагувати, підлаштовуватися під мінливу споживчу поведінку та постійно вдосконалювати ресторанний сервіс. На сьогодні ресторанний бізнес є однією з галузей сфери послуг з невисокою часткою застосування сучасних інноваційних технологій. Саме тому є потреба підприємствам ресторанного бізнесу впроваджувати інноваційні технології, використовуючи інтерактивні меню, замовляючи на стільниці столу та мобільні програми для замовлення або створення кастомізованого під гостя продукту. Провідні «гравці» ресторанного бізнесу давно зрозуміли, що досягти переваги в конкурентній боротьбі, важко без впровадження сучасних інформаційних технологій. На сьогодні, інноваційний потенціал ресторанного бізнесу дуже високий, успішно працюють лише ті підприємства, які вносять зміни в організацію своєї діяльності, удосконалюють продукцію, її якість і харчову цінність, рівень обслуговування, ведуть боротьбу за залучення нових і утримання постійних споживачів, шукають найбільш перспективні сегменти і намагаються задовольнити потреби споживачів, які постійно зростають.
ЕКОТРЕНДИ У СФЕРІ ГОСТИННОСТІ ЯК ЧИННИК СТАЛОСТІ РОЗВИТКУ
Негативні зміни навколишнього середовища як наслідок неконтрольованого, неузгодженого, неусвідомленого та безвідповідального антропогенного тиску ініціювали виникнення та популяризацію концепції сталого розвитку, що перетворилася на консолідовану парадигму сучасної світової економіки. Туристична індустрія як важливий складник світогосподарської системи є адептом сталого розвитку. На сучасному етапі активно розробляють механізми впровадження принципів сталості у всі аспекти діяльності галузевих суб’єктів господарювання та планування розвитку туристичних дестинацій. Метою такого процесу є зменшення негативного впливу на природне довкілля та соціальне середовище.
ВПЛИВ ІННОВАЦІЙ НА РОЗВИТОК ГОТЕЛЬНО-РЕСТОРАННОГО БІЗНЕСУ
Інновації є головною рисою сучасної економіки. У цей динамічний період тріумфу технологічного прогресу інновації в готельному бізнесі відіграють важливу роль у жорсткій конкуренції, яку ведуть готелі майже за кожного клієнта. Використання новітніх технологій у готельному бізнесі дає змогу власникам готелів підвищити економічну ефективність, знайти нові резерви для підвищення якості обслуговування та ефективної безпеки номерів і майна гостей.Для підприємств індустрії гостинності важливо надавати найвищу якість послуг. Готель – це організм, який функціонує цілодобово, і якість його роботи безпосередньо залежить від здатності організувати роботу з надання основних і супутніх послуг. Сьогодні супутникове телебачення, безкоштовний вай-фай, спа-салони, масажні кабінети та басейни стали звичним явищем і майже обов’язковим [1].
ОСОБЛИВОСТІ ГАСТРОНОМІЧНОГО СЕГМЕНТУ ІТАЛІЙСЬКОЇ КУХНІ В МІСТІ ЛЬВОВІ
Заклади ресторанного господарства міста Львова репрезентують спектр кухонь світу – від європейських до південноазіатських. Вони перебувають у постійній конкурентній боротьбі за сегменти ринку, пошук потенційних клієнтів і утримання постійних споживачів продукції та послуг. Важливим є володіння інформацією про тенденції розвитку ресторанного бізнесу у Львові, сегментацію ринку, мережу закладів, концепцію закладів, асортимент продукції тощо [2]. Вагому нішу займають заклади італійської кухні, які залишаються популярними як серед туристів, так і серед місцевого населення м. Львова.
ПРІОРИТЕТНІ СТРАТЕГІЇ РОЗВИТКУ ГОТЕЛЬНО-РЕСТОРАННОГО БІЗНЕСУ В СУЧАСНИХ УМОВАХ
Вступ. У сучасних непростих умовах, що склалися в Україні, перед готельно- ресторанним бізнесом стає завдання ретельного аналізу та оцінювання всіх наявних можливостей і вибору найбільш пріоритетних стратегій розвитку. Дуже важливим для розв’язання деяких соціально-е кономічних проблем, особливо в умовах безпрецедентної кризи, стають дедалі більш актуальними пропозиції стратегій розвитку і вимагають пошуки нових підходів до управління процесами. Найбільш привабливими мають стати ефективні проєкти, що дають змогу у найкоротші терміни окупити вкладені в них кошти, а також проєкти, які мають прийнятний рівень ризику. Тож розвиток готельно- ресторанного бізнесу є актуальною темою в сучасних умовах. Мета. Метою дослідження є узагальнення досвіду та запропо- нування пріоритетних стратегій розвитку готельно-р есторанного бізнесу. Вироблення на цій основі практичних рекомендацій щодо оптимізації процесу та мінімізації можливих негативних наслідків у сучасних умовах.
ПРОБЛЕМИ ТА ПЕРСПЕКТИВИ СТАЛОСТІ ІНДУСТРІЇ ГОСТИННОСТІ
Сталий розвиток вже давно є ключовою темою в індустрії гостинності, водночас такі важливі питання, як ліквідація харчових відходів та одноразового пластику, управління енергією та водними ресурсами, відповідальний туризм та збереження довкілля, залишаються важливими проблемами, що потребують термінового вирішення. Існує і проблематика непрямих викидів, що передаються далі по ланцюжку створення вартості, здатних значно ускладнити кількісне оцінювання загального впливу компанії на навколишнє середовище і суспільство. Не розуміючи справжнього впливу компанії, важко виміряти прогрес, але технологія управління впливом може вжити заходів щодо забезпечення стійкості компанії такими ж доступними та прозорими, як і її фінансові звіти [1].
ГОТЕЛЬНИЙ БІЗНЕС В УМОВАХ ВОЄНННОГО СТАНУ НА ПРИКЛАДІ МЕРЕЖІ «РЕЙКАРЦ ХОТЕЛ ГРУП»
Сфера гостинності – один із тих бізнес напрямів, що найбільш чутливо реагує на кризові ситуації в економіці та геополітиці. Серед чинників, які вплинули на зниження завантаженості в підприємствах готельного господарства в Україні, – зупинка туризму іноземних громадян, скорочення внутрішнього туризму, окупація південних регіонів із популярними літніми курортами, зниження купівельної спроможності населення. Міжнародна мережа готелів «Reikartz Hotel Group» не припиняла свою роботу від початку воєнного стану. В Україні готелі мережі наявні практично в усіх обласних центрах України. На сьогодні функціонують всі готелі мережі, окрім об’єктів в Одесі, Миколаєві, Херсоні та Маріуполі. Останні два розміщені на неконтрольованій владою території, і керівництво мережі не має ніякого зв’язку з ними.
УПРОВАДЖЕННЯ ЕЛЕКТРОННОГО МЕНЮ В ЗАКЛАДАХ РЕСТОРАННОГО ГОСПОДАРСТВА ЯК ЧИННИК ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ КОРПОРАТИВНОЇ СОЦІАЛЬНОЇ ВІДПОВІДАЛЬНОСТІ
Вступ. Заклади ресторанного господарства (ЗРГ) дедалі більше зосереджуються на технологіях, які не лише дають змогу підняти рівень якості обслуговування клієнтів, але й демонструють зростання соціальної відповідальності власників, менеджерів та всього персоналу ЗРГ в цілому. Водночас є чітке розуміння того факту, що меню є основним інструментом комунікації ресторану, оскільки в ньому до клієнта доводиться інформація у визначеній формі та обсязі. Мета – довести значущість використання е-меню для реалізації стратегії корпоративної соціальної відповідальності (КСВ).
ФОРМУВАННЯ ТА ВПРОВАДЖЕННЯ СУЧАСНИХ ІННОВАЦІЙНИХ ТРЕНДІВ У СФЕРІ HORECA
Вступ. Сучасні інноваційні тренди у сфері HoReCa змінюються надзвичайно швидко, особливо це пов’язано з введенням карантинних обмежень та воєнних дій у нашій країні. Якщо раніше доставка з ресторану була не дуже популярною, то зараз більша частина прибутку приходиться саме на замовлення на доставку та з собою. На сьогодні актуальним є питання здоров’я та життя кожного жителя планети. Ураховуючи це, багато закладів ресторанного господарства перебудували свою діяльність з упровадженням принципів безпеки і турботи про клієнта. Сучасне населення активне, динамічне, тому сфері HoReCa необхідно формувати та впроваджувати такі додаткові послуги, як інноваційні тренди, які б заохочували їх до соціально- культурної активності. Метою роботи стало дослідження інноваційних трендів сфері HoReCa, їхнє формування та впровадження в закладах ресторанного господарства України.
Імідж підприємства сфери готельних послуг трактують як уявлення образу підприємства, сформоване на основі особистого досвіду та отриманої інформації про його реальні, декларовані та очікувані якості, характеристики та показники, які мають економічну, соціальну та іншу значущість для споживачів готельних послуг з підприємством. Імідж – це досить складний об’єкт управління, формування якого зазнає впливу різних чинників, показників та параметрів. Уважають, що імідж готельного підприємства має об’єктивний та суб’єктивний складники. Об’єктивний складник характеризується результатами використання всіх видів ресурсів готельного підприємства та результативністю інноваційної діяльності, суб’єктивний відображає уявлення про результати роботи готельного підприємства в тактичному періоді, можливостей у стратегічному та уявлень партнерів про досягнення підприємства.
УПРОВАДЖЕННЯ НОВОГО МЕНЮ В ЗАКЛАДАХ ОСВІТИ
Реформа системи харчування в закладах освіти, розпочата в Україні 2020 року, – це важливий крок до здоров’я дитини та суспільства. Ця реформа – комплекс заходів, метою яких є зміна системи харчування (від норм споживання, технологічних процесів, підходу до закупівлі продуктів, послуг харчування та обладнання харчоблоків до поведінкових аспектів і суспільного сприйняття та розуміння здорового харчування й корисних харчових звичок). Дослідження стану організації шкільного харчування в Україні, виявлення проблем та їх причин стало першочерговим завданням для провайдерів Реформи. Тож у фокусі досліджень були думки батьків і учнів про шкільне харчування, а також висновки експертів, які перевірили 500 закладів загальної середньої освіти, з яких 31% – це сільські школи (155 закладів), 69% – міські (345 шкіл).
ВИЗНАЧАЛЬНІ ОСОБЛИВОСТІ ПСИХОЛОГІЧНОЇ ПІДГОТОВКИ ФАХІВЦІВ ДЛЯ СФЕРИ ОБСЛУГОВУВАННЯ
Сфера готельно-р есторанного бізнесу, як одна з перспективних економічних галузей, потребує висококваліфікованих працівників з високим рівнем загальної культури та екологічної свідомості, здатних до самовдосконалення та творчого мислення, до розв’язання складних завдань і проблем, що потребують оновлення та інтеграції знань, відповідальних за результати праці.
ГОТЕЛЬНО-РЕСТОРАННИЙ БІЗНЕС У СУЧАСНИХ УМОВАХ
Готельно- ресторанний бізнес в Україні зазнає великих втрат. Готельні підприємства несуть збитки, темпи їх розвитку скорочуються. Є готелі та ресторани, які вимушені були припинити свою діяльність. До такої ситуації призвела пандемія COVID-19 та військовий стан у країні. Отже, актуальним є дослідження стану готель- ресторанного бізнесу та визначення шляхів його збереження, існування та розвитку в сучасних умовах. Метою дослідження є аналіз сучасного стану готельно-р есто- ранного бізнесу та надання рекомендації щодо можливих шляхів його розвитку з урахуванням несприятливих сучасних умов
ВИКОРИСТАННЯ В ЗАКЛАДАХ РЕСТОРАННОГО ГОСПОДАРСТВА ПОСУДУ ТА ЕЛЕМЕНТІВ ДЕКОРУ З ПЕРЕРОБЛЕНИХ СКЛЯНИХ ПЛЯШОК
Вступ. Ресторанний бізнес є однією з найкреативніших сфер підприємництва, оскільки кожен власник самостійно або за допомогою відповідних фахівців створює те, що є унікальним. Можуть використовувати схожі стилі в інтер’єрі, барні карти, уніформу і особливо посуд, але вони не повинні бути ідентичними. Останніми роками спостерігається тенденція заміни класичного, стандартного вигляду посуду на більш оригінальний: нерівної форми, з візерунками, рельєфами. Одним із прикладів такої новинки є посуд з перероблених скляних пляшок. Метою роботи є дослідження можливості використання переробленої вторинної сировини в закладах ресторанного господарства.
СУЧАСНІ ТЕНДЕНЦІЇ РОЗВИТКУ РЕСТОРАННОГО ГОСПОДАРСТВА УКРАЇНИ
Вступ. В умовах сьогодення підприємства ресторанного господарства вимагають неперервного вивчення та систематизації наявних потреб споживачів, оскільки клієнт вважають центральною фігурою у функціональному процесі підприємства [1]. У цьому контексті виникає необхідність обґрунтування доцільності змін формату ресторанних закладів і впровадження сучасних рішень щодо завоювання лояльності власної аудиторії. Мета – висвітлення сучасних тенденцій та перспектив інноваційного розвитку ресторанного господарства України задля підсилення конкурентних переваг на ринку послуг.
ВПЛИВ РОСІЙСЬКО-УКРАЇНСЬКОЇ ВІЙНИ 2022 Р. НА РОЗВИТОК ГОТЕЛЬНОГО БІЗНЕСУ В УКРАЇНІ
Вступ. Повномасштабна війна, що триває вже понад шість місяців, має руйнівний вплив на економіку, особливо на складники, що залежать від потоку туристів. Суттєво зменшилася загальна пропозиція готелів, частина з них зруйнована або переорієнтована на внутрішній туризм, інші послуги, тисячі фахівців у сфері гостинності вимушено залишили робочі місця, мігрували або були звільнені. Мета дослідження – виявити вплив російсько-у країнської війни 2022 р. на готельне господарство України.
СУЧАСНІ ПРОБЛЕМИ РОЗВИТКУ ГОТЕЛЬНОГО БІЗНЕСУ
Сучасний світовий бізнес сьогодні потерпає від значних втрат, які спричинені масовим та швидким поширенням COVID‑19. Туристична індустрія в цілому, а готельна зокрема зіткнулися з основною проблемою – значним зменшенням туристів, що призвело до значних фінансових втрат. Пандемія завдала значної шкоди гальмуючи подекуди й припиняючи розвиток готельного бізнесу. Саме тому є необхідність дослідити вплив та наслідки світової пандемії на готельну індустрію України і запропонувати шляхи виходу з такої нелегкої ситуації. Проаналізувавши останні дослідження в галузі готельної індустрії, бачимо, що цю тему широко обговорюють як на державному рівні, так і науковці. Свої бачення щодо подолання кризи пропонують такі науковці, як Д. Зарихта, Н. Корж, О. Дишкантюк, Л. Потьомкін, К. Власюк, О. Любіцева та ін. Проте вірус який постійно мутує стрімко шириться світом, стримує економічний розвиток країн, а також, зокрема, і розвиток готельно‑ туристичної індустрії.
ОСОБЛИВОСТІ ФРАНЧАЙЗИНГОВОЇ ДІЯЛЬНОСТІ ЗАКЛАДІВ ГРОМАДСЬКОГО ХАРЧУВАННЯ В УКРАЇНІ
негативних чинників, зокрема нестабільність політичної та загострення епідеміологічної ситуації, спричиненої COVID‑19. Тож каталізатором піднесення національної економіки та активізації підприємницької діяльності, може стати франчайзинг, який дасть змогу національним суб’єктам господарювання розширити межі свого бізнесу та адаптувати позитивний зарубіжний досвід до мінливого економічного середовища. Франчайзинг – найбільш прогресивна форма ведення бізнесу, оскільки він є одним із способів розширення меж підприємницької діяльності, виходу на світові ринки, не потребує значного обсягу стартових інвестицій та зменшує ризик втрати коштів.
ОСНОВНІ ТЕНДЕНЦІЇ ВПРОВАДЖЕННЯ КРАФТОВИХ ТЕХНОЛОГІЙ У ЗАКЛАДАХ РЕСТОРАННОГО ГОСПОДАРСТВА
За карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів для запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби (COVID‑19) та у воєнний час відмічено різкий спаду на ринку HoReCa. Практика свідчить, що в період нестабільності важливий креатив, а саме пошук нових форматів роботи, продуктів та послуг. Щоб успішно розвивати свій бізнес у цей складний для країни час почав стрімко розвиватися тренд крафтової продукції в умовах ресторанного бізнесу. Відомо, що крафт – це виробництво невеликої кількості продукту на малих потужностях за власними унікальними або традиційними рецептами. Крафтове виробництво є перспективною справою, бо воно має не лише економічний, а й соціальний ефект. Представники малого бізнесу можуть бути саме цим рушієм, який дасть змогу споживачеві отримувати корисну і різноманітну продукцію [1].
ОБҐРУНТУВАННЯ НЕОБХІДНОСТІ ІННОВАЦІЙ У ГОТЕЛЬНО-РЕСТОРАННІЙ СПРАВІ
Сучасний рівень науково- технічного прогресу змушує підприємців швидко адаптуватися та впроваджувати новітні технології у свою діяльність. Тільки крокуючи в ногу з часом, можна залишатися на ринку та розвивати бізнес. Інновації в наш час забезпечують не лише стабільний розвиток, а й високу конкурентоздатність будь-якої сфери діяльності. Інноваційний підхід має бути присутнім не лише у створенні певного продукту або ж послуги, а й в прийнятті управлінських рішень. Саме така цілісна система є запорукою ефективного, цілеспрямованого та життєздатного бізнесу. Однією з найбільш інноваційно орієнтованих сфер діяльності має бути готельно- ресторанна справа. Це зумовлено тим, що потенційні клієнти, особливо та їх частина, яка багато подорожує і знайома з сервісами різних країн, висувають високі вимоги до обслуговування, персоналу, зовнішнього й внутрішнього оформлення закладу та сучасних комунікацій.
Індустрія гостинності – одна з найбільших галузей світової економіки, до теперішнього часу активно розвивалася в нашій країні. Незважаючи на складні обставини пандемії останніх років зростали мережі готелів, туризм ставав все більш доступним для широких верств населення, стрімко збільшувалася кількість закладів ресторанного господарства. Якщо під час карантину люди не могли і не хотіли відвідувати заклади через ризик підхопити коронавірус, то з початком повномасштабної війни в Україні відвідування ресторанів зовсім зникло з порядку денного сотень тисяч українців. Постійні обстріли, відтік населення, падіння зарплат, відсутність роботи – це все те, що на сьогодні заважає українцям повернутися до колишнього життя та звичок, серед яких ходити до закладів. З цих причин рестораторам складно заробляти і відкривати нові заклади.
ГОТЕЛЬНИЙ БІЗНЕС В УМОВАХ ВОЄННОГО СТАНУ
Із початком війни багато готелів України були змушені змінити діяльність через відсутність споживачів, знизилися продажі через офіси нерухомості і навіть на сторінках соціальних мереж, де оренду пропонували за цінами нижчими, ніж вона заслуговує. Багато готелів у містах, де немає активних бойових дій, намагаються подолати проблему відсутності споживачів та залучити місцеве населення шляхом створення мистецьких та культурних заходів, а також вжити на своїй базі громадські заходи, щоб залишатися відкритим. Більшість підприємств змінили профіль на кафетерії та кафе [1]. Деякі готелі намагаються подолати відсутність споживачів за рахунок приймання сімей вимушених переселенців із місць, де йдуть бойові дії. Вони надають їм вигідні пропозиції та знижки на проживання, щоб залучити відвідувачів з інших міст. Багато власників готелів вирішили переформувати їх на гуртожитки, що уможливило вирішити важливу житлову проблему. Внаслідок різкого зниження доходів у населення України і через воєнні дії, далеко не кожен українець може дозволити собі власну квартиру і з кожним місяцем таких людей стає дедалі більше. У країні будують соціальне житло, але попит на нього помітно перевищує пропозицію.
«ПОТРІБНА У ЛЬВОВІ КАВАРНЯ, У КОТРІЙ БУДУТЬ ГОВОРИТИ ВИКЛЮЧНО ПО-УКРАЇНСЬКИ»: ІВАН БОБЕРСЬКИЙ ПРО КАВУ, ГОСТИННІСТЬ ТА УКРАЇНЦІВ
Нещодавно виповнилося 149 років від дня народження відомого українського педагога, громадського та військово-п олітичного діяча, видавця, редактора, журналіста, мецената Івана Боберського (1873–1947). Про його суспільно-к ультурну та військово-політичну діяльність з’явилося вже достатньо багато розвідок [3]. Однак чимало таємниць пов’язано з його повсякденним життям. Мало кому відомо, що у житті І. Боберського кава займала особливе місце. Відомості про це знаходимо у його щоденнику, листуванні, різних замітках в особистому архіві.
CURRENT TRENDS OF CREATING MENU IN RESTAURANT BUSINESS ESTABLISHMENTS
Modern hospitality industry and cookery art and have their own trends that constantly change depending on consumer preferences. Tracking customer interests and tastes is of great importance to chefs, restaurant owners, and anyone in the food service industry. Thanks to the rapid development of technologies, significant changes have taken place in the cooking industry in the recent years. One of these trends is the creation of a new, special menu for restaurants. The success of the restaurant directly depends on the menu. The menu itself is often the first and the only advertisement that will attract the visitors’ attention. A well-designed menu will influence price management in a restaurant, help to make a profit and optimize the work process.
АНІМАЦІЙНІ ПРОГРАМИ В ІНДУСТРІЇ РЕСТОРАННОГО БІЗНЕСУ
Сучасний розвиток суспільства спонукає до появи нових галузей науки, серед яких вагоме місце посідає інноватика. Вона вивчає закономірності процесів розвитку, формування новацій, нововведень, механізмів управління змінами, подолання опору нововведенням, адаптації до них людини, використання та поширення інноваційних потоків, інноваційної діяльності, їх вплив на сферу конкуренції, на розвиток суспільства в цілому. Сучасність характеризується тим, що людина перестала бачити у закладах лише їхнє конкретне призначення, вона хоче розваг, видовищ, активно провести дозвілля, у людей змінилися погляди на можливості провести час, саме тому вони почали більше коштів витрачати на відпочинок. Чим більшу суму людина здатна витрати на задоволення своїх культурних і духовних потреб, тим вищі вимоги вона ставить до організаторів її відпочинку. А оскільки вибір закладів ресторанного і готельного господарств є дуже різноманітним і великим, то кожен заклад намагається привабити і утримати свого клієнта. Для цього і організовуються всеможливі анімаційні розважальні програми. Анімація сьогодні – це обов’язковий атрибут будь-якого хорошого ресторану та готелю.
БІЗНЕС ТА ВОЛОНТЕРСТВО: РЕСТОРАННА ГАЛУЗЬ ПІД ЧАС ВІЙНИ
Як свідчить історично сформована традиція, волонтерська діяльність особливої актуальності набуває під час соціальних катаклізмів, спричинених зокрема збройними конфліктами. Із початком росією 24 лютого 2022 р. повномасштабного вторгнення на територію нашої держави волонтерська діяльність в Україні зазнала найбільшого за понад тридцятирічний період незалежного державотворення піднесення, об’єднавши навколо спільної мети – перемоги – мільйони людей. Неабияку роль у боротьбі України з російською агресією відіграли та досі продовжують відігравати заклади ресторанного господарства. У перші дні війни, припинивши обслуговувати «відвідувачів із мирного життя», більша частина з них відчинили свої двері для військових, тероборони, поліції, лікарів, а також нужденних цивільних осіб, здебільшого біженців. Високомаржинальний бізнес, таким чином, перетворився на соціальний.
КІНОА – ЦІННА КРУПА В ХАРЧУВАННІ СПОРТСМЕНІВ
Для надання виробам функціональних властивостей використовують рослинну сировину, що містить фізіологічно активні інгредієнти. Такою сировиною можуть бути крупи, серед яких заслуговує на увагу кіноа та продукти її переробки. Кіноа, відома своєю поживною якістю та продуктом з низьким глікемічним індексом, нещодавно викликала великий інтерес вчених. Кіноа містить близько 20% білків, що робить її чудовим харчовим додатком для людей, які не вживають продуктів тваринного походження. Амінокислотний склад білків кіноа збалансований і має схожість з білками грудного молока. Такий білок легко засвоюється. Саме тому рекомендовано додавати до раціону кіноа вагітним, дітям і спортсменам [1].
ВИКОРИСТАННЯ БЕЗГЛЮТЕНОВИХ ВИДІВ БОРОШНА В ТЕХНОЛОГІЇ ПРОДУКЦІЇ РЕСТОРАННОГО ГОСПОДАРСТВА
Вступ. За останнє десятиріччя в усьому світі зріс попит на безглютенові вироби, які є життєвою необхідністю для хворих на целіакію, а також осіб із непереносимістю глютену, алергічними реакціями або гіперчутливістю до нього. Водночас безглютенова дієта набула популярності та значного поширення не тільки серед пацієнтів, яким вона рекомендована за медичними показниками, а й адептів здорового харчування. Ураховуючи зазначене, розширення асортименту безглютенової продукції для закладів ресторанного господарства вважають актуальним. Мета – доведення доцільності та корисності заміни у виробах пшеничного борошна на традиційні для України безглютенові види.
УДОСКОНАЛЕННЯ НАПІВФАБРИКАТІВ З ГІДРОБІОНТІВ НЕТРАДИЦІЙНОЮ СИРОВИНОЮ
Актуальніcть теми доcлідження. У сучасних умовах харчування українців збалансована за своїм складом продукція харчування набуває стратегічного значення. У закладах ресторанного господарства асортимент страв з риби є дуже обмеженим. Хоча за збалансованістю за амінокислотним складом страви з гідробіонтів складом належать до найкращих для використання в повсякденному раціоні та дієтичному і дитячому харчуванні, у зв’язку із необхідністю довготривалої обробки вимагають певних зусиль. Отже, розширення асортименту напівфабрикатів з гідробіонтів та отримання продукції з підвищеною енергетичною та біологічною цінністю і поліпшеними споживчими перевагами є вирішенням цієї проблеми.
УДОСКОНАЛЕННЯ ТЕХНОЛОГІЇ КАВОВИХ НАПОЇВ ІЗ ДОДАВАННЯМ НЕТРАДИЦІЙНОЇ РОСЛИННОЇ СИРОВИНИ
Вступ. Кава – один із найпопулярніших напоїв у світі [1], який готують і вживають різними способами, що впливає на смак, аромат і склад кавового напою [1, 2], особливо на вміст фенольних сполук та антиоксидантну здатність [1]. Додавання до рецептури молока зменшує вміст фенолів та антиоксидантну здатність кавового напою [1]. Аналіз технології кавових напоїв на основі молока дає змогу встановити деякі відмінності: для приготування капучино молоко збивають у круту піну окремо та додають до приготовленого еспресо, з можливістю нанесення візерунків; для приготування лате до приготовленого еспресо додають збите молоко; для приготування лате макіато до топінгу додають збите молоко та приготовлене еспресо, у склянці рідини розподіляють таким чином, щоб кожен шар був окремо: молоко / кава / молочна пінка. Можна стверджувати, що заміна молока на «рослинне молоко» у технології кавових напоїв є перспективним за рахунок збільшення їх антиоксидантної здатності. Окрім цього, для придання нового смаку кавовим напоям [3] та збагачення їх поживними речовинами [4], запропоновано додавання до рецептури ягідних порошків. Метою роботи є удосконалення технології кавових напоїв на основі безлактозного «рослинного молока» з додаванням нетрадиційної рослинної сировини – ягідних порошків.
РОЗШИРЕННЯ АСОРТИМЕНТУ М’ЯСНИХ СТРАВ ЗА РАХУНОК ВЕРБЛЮЖИНИ
Вступ. За смаковими перевагами Україна належить до європейського культурного простору. Традиційною для української кулінарії є використання таких видів м’ясної сировини, як свинина, яловичина, курятина, кролятина. Є випадки приготування конини (під значним впливом кримськотатарської кухні), або різних видів дичини. Останнім часом українські ресторани збагатили меню жаб’ячими стегенцями та равликами, що є безумовним запозиченням із Франції та франкомовних країн [5, с. 159]. Інші ж види м’яса, які для українського споживача все ще є екзотичними, майже відсутні (верблюжина, м’ясо черепахи, крокодила, змії тощо). Сучасною тенденцією цивілізованого світу є розвиток мультикультурного суспільства, якому притаманне різноманіття пропозиції національних страв. Україна перебуває у цьому загальноєвропейському мейнстримі, поступово розширюється асортимент м’ясних страв з етнічною, релігійною (халяль, кошерне) специфікою, а також за рахунок уведення екзотичних видів м’яса. У цьому аспекті було запропоновано проаналізувати можливості використання м’яса верблюда як нетипової сировини для українського культурного простору. Мета дослідження – аналіз та обґрунтування шляхів розширення асортименту м’ясних страв у закладах ресторанного господарства України з використанням м’яса верблюдів.
Молекулярна «прогресивна» або «модерністська» кухня внесла кардинальні зміни у вигляд та текстуру страв. Вона надала можливість кухареві за допомогою сучасних нанотехнологій розкласти будь-який продукт на молекули, створивши унікальне смакове поєднання, або ж надати страві неповторної форми. Таким чином, молекулярна кухня поєднала науку з їжею і мистецтвом. Як кулінарне мистецтво упродовж останніх кількох років молекулярна кухня поширюється у багатьох країнах світу. За допомогою спеціальних приладів майстри подрібнюють, змішують, охолоджують, розігрівають та вимірюють температуру страв, їхню масу, фільт- рують, спінюють, створюють вакуум. У молекулярній кухні завжди використовують натуральні інгредієнти, а головний акцент кожної страви – яскравий смак та чистий аромат. Традиційні страви української кухні, з елементами молекулярної, готують незвичної форми, дивовижних кольорів та неповторних смаків.
ПЕРСПЕКТИВИ ХАРЧОВИХ ТА КРАФТОВИХ ТЕХНОЛОГІЙ ДЛЯ HоRеCа
HoReCa – абривіатура від слів Ho (Hotel), Re (Restaurant), Ca (Cate- ring/Cafe/ Casino). Це поняття активно використовують ресторатори, готель’єри, які пов’язані із сферою гостинності. В Україні цей термін з’явився відносно недавно, наприкінці 90х років, з появою таких закладів, як ресторани, кав’ярні, нічні клуби, тощо. Більш широко термін HoReCa поширений в Європі та США. HoReCa містить 3 основні складники: оптимізація бізнес-м ережі, збільшення клієнтської бази, впізнаваність закладу, брендинг; якісне обслуговування клієнтів і постійна робота над підвищенням кваліфікації; робота з дотриманням нормативних вимог, за якими працюють заклади.
СИСТЕМА ФЕРМЕРСТВО – ГОСТИННІСТЬ ЯК ІННОВАЦІЙНА МОДЕЛЬ
У туризмі інновації визначають як усе, що відрізняється від загальноприйнятого, або припинення попередньої практики в її різних категоріях: продуктових, управлінських, маркетингових тощо. Керівники готельних підприємств також усвідомлюють, що їхні гості чекають на постійні інновації і таким чином намагаються впроваджувати певні нововведення для залучення клієнтів та успішнішої конкуренції на ринку. Однак здебільшого і через часто обмежені фінансові можливості та потужності це переважно поступові інноваційні впровадження [1].
РОЗШИРЕННЯ АСОРТИМЕНТУ ВИРОБІВ ОЗДОРОВЧОГО ПРИЗНАЧЕННЯ У ЗАКЛАДАХ РЕСТОРАННОГО ГОСПОДАРСТВА
Вступ. Здоров’я людини формує низку чинників, найважливішим з яких є харчування. За традицією, багато людей завершують споживання їжі чаюванням із борошняними кондитерськими виробами. А вони, як відомо, переобтяжені калоріями, завдяки високому вмісту вуглеводів та жирів, та мають дефіцит біологічно активних речовин. Для того щоб наблизити борошняні кондитерські вироби до вимог здорового харчування, збагатити їх біологічно активними речовинами та знизити калорійність, науковці рекомендують використовувати рослинну сировину, зокрема порошки, пюре з овочів, плодів та ягід. Мета – розробити новий асортимент кексів з використанням сушених плодів бузини чорної. Рослинна сировина забезпечить надання новим виробам оздоровчих властивостей, завдяки чому вони сприятимуть підтриманню нормального функціонування організму людини, забезпеченню здоров’я і довголіття. Адже задоволення потреб сучасного споживача в оздоровчій продукції є одним із напрямів успішного розвитку цивілізованого ресторанного ринку.
НАУКОВІ ПІДХОДИ ВИКОРИСТАННЯ НЕТРАДИЦІЙНОЇ СИРОВИНИ В БОРОШНЯНИХ ВИРОБАХ
Вступ. Хлібобулочні вироби належать до головних продуктів щоденного раціону людини. У них міститься близько 50% вуглеводів, 5–8% білків і до 1% жиру. Вони забезпечують людину мінеральними речовинами, особливо вітамінами групи В, калієм, магнієм та фосфором. Від них людина отримує третинну енергії та половину рослинних білків. Метою роботи є наукові підходи створення новітніх технології виготовлення хлібобулочних виробів із нетрадиційної сировини, які дадуть змогу поліпшити фізіологічні процеси в організмі людини, підвищити імунітет та збільшити активний спосіб упродовж усього життя. Для досягнення цих цілей можна використовувати різні види природної сировини для підвищення біологічних і харчових властивостей, такі як насіння льону, порошку м’яти перцевої, фруктові та овочеві порошки, насіння нуту, порошок яблучних кісточок та багато іншої нетрадиційної сировини [1].
ФОРТИФІКАЦІЯ МЛИНЦІВ ЗА ДОПОМОГОЮ КУРКУМИ ТА ШРОТУ КУНЖУТУ
Індустрія гостинності надає послуги, які мають попит у туристів. До категорії галузей у складі індустрії послуг належать послуги харчування. Харчування є одним із важливих чинників, що впливає на стан здоров’я, забезпечує протистояння організму шкідливим чинникам навколишнього середовища і навіть сприяє лікуванню. За висловом відомого гігієніста Г. В. Хлопіна «добре харчування – основа народного здоров’я, оскільки воно збільшує опірність організму до хвороботворних впливів і від нього залежить розумовий, фізичний розвиток, його працездатність і бойова сила». Саме тому актуальне завдання організації харчування є основою всіх життєвих процесів організму. Воно необхідне для безперервного оновлення клітин і тканин, компенсацію енерговитрат, утворення різноманітних регуляторів життєдіяльності. Обмін речовин, функція, структура клітин і органів залежать від характеру харчування
ПИТАННЯ ДОЦІЛЬНОСТІ ВИКОРИСТАННЯ ДОБАВОК ГІДРОБІОНТІВ ДЛЯ ЗБАГАЧЕННЯ БОРОШНЯНИХ ВИРОБІВ У РЕСТОРАННОМУ ГОСПОДАРСТВІ
Технічний прогрес, позбавляючи людину фізичних навантажень, призводить до зниження її потреби в енергії (за останні 30 років приблизно 1000 ккал/добу), відповідного зменшення щодобової кількості їжі, але практично не змінює і навіть збільшує потребу організму в мікронутрієнтах (вітамінах, мінеральних елементах тощо). Таким чином, раціон сучасної людини, достатній для покриття енерговитрат, не може забезпечити рекомендованих фізіологічних норм вживання ессенціальних нутрієнтів, що знижує фізичну та розумову працездатність, скорочує тривалість життя людини. Проблема неповноцінності харчування складається з кількох постійних негативних чинників: дефіциту повноцінного білку (10…26% потреби); недостатньої кількості мінеральних елементів, особливо йоду, селену, заліза, кальцію; дефіциту вітамінів, передусім антиоксидантного характеру і фолієвої кислоти; поліненасичених жирних кислот групи ω‑3 [1].
НОВІ ПІДХОДИ У СТВОРЕННІ МОЛОЧНИХ ПРОДУКТІВ НОВОГО ПОКОЛІННЯ
Метабіотики – продукти метаболізму і структурні компоненти пробіотичних мікроорганізмів. Це нове покоління препаратів, що сприяють нормалізації роботи мікрофлори кишківника. На відміну від пробіотиків (живих бактерій), метабіотики не містять живих бактерій. Вони не руйнуються під впливом шлункового соку, прийомання антибіотиків і травних ферментів, а також не вступають у конфлікт із мікробіотою організму – тобто не володіють недоліками пробіотиків. Завдяки своїм властивостям, метабіотики поліпшують травлення і підсилюють імунний статус організму, не порушуючи його корисної мікрофлори [1]. Метабіотики можна споживати у вигляді ліків і біологічних добавок. Їх застосовують у разі запальних захворювань кишківника, дисбактеріозу та інших розладів травлення. Метабіотики також входять до складу деяких ферментованих продуктів, зокрема кисломолочних і квашених, вина, пива і сиру тофу [2].
СУЧАСНІ ПІДХОДИ ДО ПОЛІПШЕННЯ ХАРЧОВОЇ ЦІННОСТІ ВИРОБІВ ІЗ БІСКВІТНОГО ТІСТА
На сучасному етапі актуальним завданням харчової промисловості є удосконалення хімічного складу та реологічних властивостей бісквітів, які характеризуються високим вмістом простих вуглеводів та низьким вмістом білка, вітамінів, мінеральних елементів. [3] Перед науковцями, виробниками стоїть завдання збагачення виробів із бісквітного тіста вітамінами, мінеральними речовинами шляхом використання рослинної сировини, багатої на ці нутрієнти. Запропоновано використання порошку ягід обліпихи під час виготовлення бісквітного тіста та пюре із цих ягід у процесі виготовлення крему. Ягоди обліпихи, крім медичного застосування, мають велике харчове значення, їх їдять у свіжому вигляді, використовують для виготовлення варення, киселів, пастил, желе, плодового вина тощо
РОЗШИРЕННЯ АСОРТИМЕНТУ КОНДИТЕРСЬКИХ ВИРОБІВ ІЗ ПІСОЧНОГО ТІСТА ШЛЯХОМ ВИКОРИСТАННЯ НЕТРАДИЦІЙНОЇ СИРОВИНИ
Кондитерські вироби займають вагоме місце у харчуванні людини. Асортимент цих виробів є досить широкий. Для їх приготування використовують різні види тіста, серед яких є пісочне тісто. Основними інгредієнтами цього тіста є борошно, яєчні продукти і достатньо велика кількість жиру. Через це вироби із такого тіста мають високу калорійність, але збіднені вітамінами, мінеральними речовинами. Тож метою дослідження було збагатити, урізноманітнити вироби, розширити їх асортимент, використовуючи нетрадиційну сировину. Запропоновано використання такої нетрадиційної рослинної сировини, як м’ята та чебрець. Під час дослідження були застосовані такі методи: органолептичні, аналітичні, експериментальні, розрахункові. Мета дослідження – дослідити, проаналізувати та обґрунтувати доцільність використання чебрецю та м’яти під час виготовлення печива із пісочного тіста, розробити нову рецептуру печива, розширити асортимент борошняних кондитерських виробів із пісочного тіста.
ОСОБЛИВОСТІ ТЕХНОЛОГІЇ ХОЛОДНОЇ ЗАКУСКИ «МЕЗЕ З БАКЛАЖАНІВ»
Вступ. Закуски є першим етапом під час приймання їжі, особливо їм приділяють увагу в турецькій кухні. Закуски мають функцію збуджувати апетит у гостей, тому їх готують пряними, не ситними та подають невеликими порціями. Для приготування закусок турецької кухні часто використовують йогурти. «Мезе з баклажанів» саме і є поєднанням запечених баклажанів та йогурту. Ця страва є корисною завдяки наявності необхідних для нашої мікрофлори пробіотиків та клітковини. Мета. Останнім часом дедалі більше людей приділяють увагу здоровому харчуванню, з етичних міркувань переходять на веганство та не вживають продукти тваринного походження. Також помітним є збільшення кількості людей із непереносимістю лактози. Метою цього дослідження було розширення асортименту страв для споживачів, що не вживають молочні продукти, а саме удосконалення популярної турецької закуски шляхом заміни тваринного йогурту на веганський із використанням горіхів кеш’ю [1], та дослідження впливу додавання горіхів у класичну рецептуру.
Відомо, що об’єктом інноваційної діяльності є нововведення, зміни, оновлення або вдосконалені технології, продукція, послуги, а також організаційно-т ехнічні рішення виробничого, адміністративного, комерційного або іншого характеру, що суттєво поліпшують структуру та якість виробництва і соціальну сферу. Для отримання високоякісної конкурентноспроможної продукції інноваційний процес у науці нутриціологія орієнтує науковців на пошук ефективних природних джерел біологічно активних сполук, безпечних і корисних для споживача, які виявляють комплексну позитивну дію на організм. Мета роботи полягала в дослідженні ефективності використання квітів у кулінарії. Традиція додавання квітів у їжу існувала у Стародавній Греції, Римі та Індії понад 2 тисячі років тому. Наприклад, у Японії та Китаї вживали пелюстки хризантеми, корінь лотоса, деякі водяні лілії. В Індії та країнах Далекого Сходу поширеною їстівною рослиною був гібіскус сабдаріфа, з якого роблять чай каркаде. Основне призначення було забезпечити естетичну насолоду, надавати стравам неповторний аромат і колір [1].
МОЛЕКУЛЯРНІ КОКТЕЙЛІ: ІННОВАЦІЙНА ТЕХНОЛОГІЯ ДЛЯ ЗАКЛАДІВ РЕСТОРАННОГО ГОСПОДАРСТВА
Особливе значення в закладах ресторанного господарства приділяється інноваційним технологіям, які привертають до себе увагу клієнтів за рахунок неординарності пропозицій та загалом підвищують імідж ресторану. Одним із нововедень є виготовлення молекулярних коктейлів. Коктейлі, створені шляхом молекулярного експерименту, є дуже цікавими об’єктами, структура яких далека від класичного рідкого або пюреподібного стану. Існує великий спектр молекулярних коктейлів: коктейлі-с фери, що «вибухають у роті», коктейльна ікра, їстівні коктейлі, різнобарвні багатошарові коктейлі, коктейлі, що нагадують гелеві лампи, коктейлі з піною та бульбашками, коктейлі з ароматом сигар, порошкоподібні коктейлі, коктейлі з завислими інгредієнтами в середині, желейні коктейлі, паперові коктейлі, тверді коктейлі, ароматизовані сфери льоду, стакани коктейлів, наповнені цукровою ватою тощо. Зрозуміло, ефект від дії коктейлю на людський організм залишиться колишнім, але що стосується смакового та естетичного сприйняття, то молекулярний коктейль здатний викликати нові відчуття, завдяки своїй незвичайній текстурі і формою.
ІННОВАЦІЙНИЙ ПІДХІД ДО РОЗШИРЕННЯ АСОРТИМЕНТУ ХЛІБНИХ ВИРОБІВ У ЗАКЛАДАХ РЕСТОРАННОГО ГОСПОДАРСТВА
Вступ. Інновації – це кінцевий результат діяльності, у вигляді нового чи удосконаленого продукту або процесу, який наділено якісними перевагами під час використання та проєктування, виробництва, реалізації. Тож впровадження інноваційних технологій формує перспективи для розвитку сфери гостинності. Одним із ключових та актуальних напрямків реалізації нововведень в умовах готельно-р есторанного господарства є застосування сучасних способів підвищення якості хлібних виробів, а саме використання функціональних інгредієнтів, що дають змогу регулювати структурно- механічні властивості тіста та, відповідно, якість готового хліба. Мета. У зв’язку з цим, розширення асортименту, підвищення якості, харчової цінності хлібних виробів можуть стати ефективним способом профілактики здоров’я споживачів [1] та забезпечити розвиток інноваційного потенціалу ресторанного бізнесу.
ІННОВАЦІЙНІ НАПРЯМИ ПОЛІПШЕННЯ СПОЖИВЧОЇ ЦІННОСТІ ПЕРШИХ СТРАВ
Вступ. Споживач став центром інноваційного ланцюжка, і тепер він є рушійною силою змін, що відбуваються в харчовій промисловості з погляду розроблення нових страв. Зміна складу, що знижує кількість жиру, цукру та солі або збільшує кількість харчових волокон, вітамінів, мінералів або інших біоактивних сполук, поліпшить профіль поживних речовин в оброблених продуктах. Отже, це сприятиме більш здоровому харчуванню та раціону харчування, а також допоможе контролювати та запобігати ожирінню та хронічним неінфекційним захворюванням. Мета роботи – визначити інноваційні напрями поліпшення споживчої цінності перших страв та впровадження їх у заклади ресторанного господарства.
ДІЄТИЧНИЙ ХЛІБ ЗА ІННОВАЦІЙНОЮ ТЕХНОЛОГІЄЮ
Вступ. Актуальним завданням сучасної харчової промисловості є забезпечення населення продуктами зі збалансованим складом та заданими дієтичними властивостями для корекції харчових раціонів. Підприємства ресторанного бізнесу також беруть активну участь у створенні виробів та страв спеціального дієтичного призначення. Основна мета здорового харчування – зберегти індивідуальне здоров’я та підвищити якість життя сучасної людини шляхом формування світогляду здорового способу життя, збереження високої трудової та соціальної активності. Здоров’я – це наявність чи відсутність хвороб, це складне, багатовимірне поняття, що залежить від багатьох чинників. Науковий підхід до питань здорового харчування дає змогу знаходити зв’язок між біохімічними структурами харчових продуктів та станом здоров’я людини. Останнім часом у рамках концепції здорового харчування широко використовують фармокологічні дієтичні добавки – нутрицевтики, нутрієнти, але більш природно збагачувати їжу нетрадиційними добавками, вторинними продуктами переробки харчової сировини
ТЕХНОЛОГІЧНІ ОСОБЛИВОСТІ ПРИГОТУВАННЯ ФРУКТОВИХ САЛАТІВ ДЛЯ ПРОФІЛАКТИКИ ДЕПРЕСИВНИХ СТАНІВ
Вступ. Сьогодні внаслідок агресії росії проти України значно підвищився рівень невротичності в людей. Війна змусила населення нашої держави не просто вийти із зони комфорту, а перебувати в екстремальних умовах, оскільки це стан невизначеності та небезпеки, багато обмежень у вигляді дотримання певних правил та можливості реалізації базових потреб. Щодня зростає кількість людей з невротичними станами, які страждають від депресій, тривожності, роздратованості, агресивності, страху, паніки, розгубленості, гніву тощо [2]. Корекція цих станів є надзвичайно важливою проблемою. Правильне харчування з використанням функціональних харчових продуктів є необхідним для підтримки та нормалізації психічного здоров’я сучасної людини. Оскільки фрукти є джерелом нутрієнтів, що сприяють регуляції діяльності нервової системи людини, то використання їх у салатах дає можливість максимально зберегти та підсилити їх функціональні властивості.
«КОТЛЕТА-ПО КИЇВСЬКИ» ПІДВИЩЕНОЇ ХАРЧОВОЇ ЦІННОСТІ ЧЕРЕЗ ПРИЗМУ ГАСТРОТУРИЗМУ В УКРАЇНІ
Вступ. У сьогоденному світі стає популярним гастротуризм, тобто знайомство з країною через призму національних страв. Останнім часом відкривається дедалі більше ресторанів національної кухні, які виражають традиційні харчові уподобання народу щодо споживання певних страв. Зокрема, усі усвідомили важливість національних страв, коли 1 липня 2022 р. на 5‑му позачерговому засіданні в Парижі комітет ЮНЕСКО увів борщ – а саме «культуру приготування українського борщу» – до Списку нематеріальної культурної спадщини, що потребує негайної охорони. Перелік страв, які є характерними для української кухні, є достатньо широким і прийнятним для гастротуризму в Україні. Мета. Беззаперечно серед найпопулярніших страв традиційної української кухні є «Котлета по‑київськи». Незважаючи на промовисту назву страви, на її авторство претендують й інші країни. І хоча навколо цієї страви точиться немало суперечок щодо приналежності до української кухні, її люблять і споживають по всьому світу як «Chicken Kyiv».
КРАФТОВІ ТЕНДЕНЦІЇ У СФЕРІ УКРАЇНСЬКОГО ТУРИЗМУ
Можливість поєднання подорожі та дегустації завжди залишається актуальною. Кожен турист прагне не лише щось побачити нове, але й одночасно хоче спробувати та пізнати особливості харчування в даному регіоні. Україна – одна з найпривабливіших країн у світі для поціновувачів гастротуризму, адже пропонує гостям і широкий гастрономічний складник, і багату історію, і неймовірні архітектурні пам’ятки, і неповторні краєвиди. Знайомство з цікавими стравами під час подорожей давно стало традиційним складником турів, і навіть під час пандемії та війни попит поступово відновлюється, адже кухня кожного регіону автентична і має свій неповторний індивідуальний смак. Крафтові продукти – це не лише модна тенденція, але і данина особливому та унікальному продукту, коли вибір відбувається у форматі «найкраще з найкращого». Усі сучасні досягнення в цій сфері – це поєднання перевірених часом традиційних з інноваційними технологіями. Крафтові вироби – це зазвичай продукти невеликого, але особливого виробництва зі своїм оригінальним «обличчям».
ДОСЛІДЖЕННЯ ЗМІНИ ВМІСТУ ВОЛОГИ У ЗАМОРОЖЕНИХ НАПІВФАБРИКАТАХ
Актуальність теми. Вміст вологи є одним із найважливіших показників, що впливає на функціональні та органолептичні показники харчових продуктів. Під час виробництва напівфабрикатів замороження здійснює безпосередній вплив саме на стан вологи у продукті, що і викликає зацікавлення для досліджень. Кристалізація води у м’ясній структурі, викликана процесом заморожування, здатна значно впливати на втрату маси сировини та призводити до погіршення функціонально-т ехнологічних властивостей продукту. Зв’язування вологи шляхом поєднання у складі продукту м’ясної сировини з білоквмісною сировиною рослинного походження є перспективним рішенням цього питання. Крім цього, з’являється можливість підвищення біологічної цінності виробів [1, 2]. На зміну вологи здатний впливати й вид продукту, що заморожується, а саме наявність або відсутність тістової оболонки.
POLSKI BON TURYSTYCZNY JAKO NARZĘDZIE AKTYWIZACJI TWORZENIA OFERTY DLA RODZIN Z DZIEĆMI
Polski Bon Turystyczny jest świadczeniem, które jest przyznawane dla dzieci urodzonych do końca roku 2021 i ma na celu pomoc socjalną i wsparcie branży turystycznej (organizatorów turystyki, gestorów bazy noclegowej, organizacje pożytku publicznego) w związku z pandemią COVID‑19, jest rządową formą wsparcia dla polskich rodzin i przedsiębiorców z branży turystycznej. Uregulowania dotyczące bonu są zawarte w ustawie z dnia 15 lipca 2020 r. o Polskim Bonie Turystycznym. Polski Bon Turystyczny to dokument elektroniczny potwierdzający uprawnienie do świadczenia na rzecz małoletniego w wysokości 500 zł lub 1000 zł w przypadku osób małoletnich z niepełnosprawnością. Bon może być wykorzystany na dokonanie zapłaty za imprezę turystyczną lub usługę hotelarską. [1]
ІНДУСТРІЯ ГОСТИННОСТІ НА МОРСЬКОМУ ТРАНСПОРТІ
Для України, яка має протяжність морської лінії узбережжя понад 3010 км [1], морський транспорт є важливим компонентом туризму та значною частиною подорожей. Використання морського транспорту з туристичною метою широко використовували протягом усієї історії. Хоча з активізацією авіації водні транспортування зменшили свої обсяги, але не втратили популярність. Метою дослідження є винайдення перспектив підвищення індустрії гостинності на морському транспорті, зокрема в Україні. Індустрія гостинності на морському транспорті містить різні послуги, починаючи від безпосередньо перевезення туристів, їх розміщення, харчування до надання додаткових послуг, таких як: банківська справа, страхування, охорона тощо. А також пропонує дозвілля з місцями відпочинку, культури, пригод, нових та різноманітних вражень.
Вступ. Світ поволі оговтується від наслідків глобальної пандемії COVID‑19. Згідно з даними Всесвітньої туристичної організації ООН (UNWTO), у першому кварталі 2022 р. констатується збільшення кількості міжнародних туристичних прибуттів на 182% порівняно з аналогічним періодом 2021 р. – відповідно з 41 млн. до 117 млн., що втім становить лише 61% від рівня 2019 р. Найбільший приріст продемонстрували європейський (+199%) та американський (+97%) регіони [1]. Організація публікує обнадійливі перспективи відновлення галузі у зв’язку з пом’якшенням вимог для туристів з боку дедалі більшої кількості країн. Водночас унаслідок військової агресії Російської Федерації в Україні існує імовірність порушення повільних темпів відновлення галузі на тлі складної економічної кон’юнктури та високих цін на енергію. Туристична індустрія України зазнала величезних збитків, проте не припинила функціонування: наразі відбувається її пожвавлення та трансформація, що вимагає аналізу та формулювання можливостей забезпечення подальшої позитивної динаміки. Мета – висвітлити стан галузі, низку тенденцій та нових форм здійснення туристичних відвідин, які стали сьогоденними реаліями.
ПРИРОДНО-ЗАПОВІДНИЙ ФОНД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ: СТАН В УМОВАХ ВІЙСЬКОВИХ ДІЙ
Вступ. Військові дії на території України призвели до величезних людських, економічних, природних втрат, масштаби яких ще не можливо остаточно оцінити. Природно- заповідний фонд (ПЗР) Луганської області частково постраждав ще 2014 року, та після лютого 2022 року ми взагалі не маємо достовірної інформації про його стан. Але починати роботу з дослідження стану ПЗФ потрібно вже зараз, тому ця тема є вкрай актуальною. Мета – дослідження стану природно- заповідного фонду Луганської області в умовах військових дій.
МАРКЕТИНГОВІ МЕХАНІЗМИ МОДЕРНІЗАЦІЇ СИСТЕМИ НАДАННЯ САНАТОРНО-КУРОРТНИХ ПОСЛУГ
Санаторно- курортні послуги в сучасних умовах не обмежуються лише традиційним лікуванням та профілактикою захворювань, а дедалі частіше уводять додаткові оздоровчі, рекреаційні та пізнавальні елементи. Розширення ринкових можливостей закладів, що надають такі послуги, неодмінно передбачає необхідність модернізації їх діяльності, яка має дати змогу курортам, зокрема в Україні, загалом вийти на якісно новий рівень функціонування та конкурентоспроможності. Так, С. Мороз виокремлює такі напрями модернізації санаторно- курортного господарства, як реконструкція та будівництво нових санаторно- курортних закладів, розвиток їх інфраструктури; формування туристичної та розважальної інфраструктури курортів; диверсифікація діяльності санаторно-к урортних закладів; формування їх стійкої системи на основі готельного принципу; кластеризація курортів; промоція рекреаційних можливостей курортів та окремих закладів; співпраця курортів із туристичними підприємствами;
ПРІОРИТЕТИ РОЗВИТКУ ТУРИСТИЧНИХ ДЕСТИНАЦІЙ У КОНТЕКСТІ ГАРАНТУВАННЯ БЕЗПЕКИ ТУРИЗМУ
Туризм у глобальному вимірі є рушієм соціально-е кономічного розвитку держав та регіонів, що набуває вагомого значення і фіксується в суспільній свідомості як невід’ємний компонент сучасного способу життя. Але водночас туристична діяльність у всіх своїх формах та видах – надзвичайно сприйнятлива до загроз та викликів глобального походження або поширення. З огляду на це розвиток туристичних дестинацій, особливо в контексті міжнародного туризму, має неодмінно базуватися на гарантуванні безпеки туристів, туристичних організацій та ресурсів. Безпеку туризму трактуємо як стан функціонування певної туристичної системи у визначений період часу, що характеризується відсутністю загроз і дає можливість забезпечити стабільний розвиток цієї системи в майбутньому [1]. Базовим суб’єктом гарантування безпеки туризму є саме дестинація – локальна туристична система.
ТУРИСТИЧНА ІНФРАСТРУКТУРА ЯК ЧИННИК ІННОВАЦІЙНОГО РОЗВИТКУ ТУРИЗМУ
Туристична сфера в сучасних умовах характеризується надзвичайно динамічним розвитком, що супроводжується не лише зростанням інтенсивності туристичних потоків, а й інтенсивною розбудовою відповідної інфраструктури. З огляду на це найбільшою туристичною конкурентоздатністю характеризуються країни, що надають значну увагу розвиткові туристичної інфраструктури. Процеси розбудови сучасної туристичної інфраструктури вимагають наявності належного теоретико- методологічного підґрунтя стратегічного управління регіональним розвитком туризму на інноваційних засадах. Згідно із Законом України «Про туризм», туристична інфраструктура – сукупність різних суб’єктів туристичної діяльності (готелі, туристичні комплекси, кемпінги, мотелі, пансіонати, підприємства харчування, транспорту, заклади культури, спорту тощо), які забезпечують приймання, обслуговування та перевезення туристів. Таким чином, це будівлі і споруди, засоби комунікації, транспортна система, які залучені до туристичної діяльності. Туристичну інфраструктуру доцільно аналізувати в структурі регіональних туристичних систем як одну з їх підсистем [1], що має разом із соціальною (туристи) системоформувальне значення, адже забезпечує взаємозв’язки між іншими компонентами системи.
ГАСТРОНОМІЧНИЙ ТУРИЗМ В УКРАЇНІ: ПОТЕНЦІАЛ ДЛЯ РОЗВИТКУ
У сучасному світі дедалі менше часу люди витрачають на приготування їжі, натомість вивільняють його для занять більш продуктивною діяльністю. Тож харчуватися не вдома стало звичною справою для багатьох. Харчування ще є складником такого поняття, як відпочинок. Розвиток туризму також вплинув на розширення діяльності харчової галузі. Адже, як відомо, 30% витрат під час подорожі припадає на харчування. Ці чинники зумовили виникнення такого поняття, як «гастрономічний туризм» [1]. Гастрономічний туризм – це подорож по країнах і континентах для знайомства з особливостями місцевої кухні, кулінарними традиціями, щоб скуштувати унікальні для приїжджої людини страви або продукти.
ОСНОВНІ НАПРЯМИ РОЗВИТКУ ІНДУСТРІЇ ГОСТИННОСТІ В СУЧАСНИХ УМОВАХ
Туризм в Україні завжди був важливою галуззю для економіки. До початку повномасштабного вторгнення з боку РФ до нашої держави щорічно приїздило близько 20 мільйонів туристів. Сфера туристичних інтересів в Україні містить як активні види відпочинку та спортивного туризму, так і подорожі-е кспедиції, де об’єктом пізнання є багата археологічна та релігійна історія країни, її культура і природа. Зокрема, в Україні розміщені такі об’єкти Всесвітньої спадщини ЮНЕСКО, як Києво-П ечерська лавра і Софійський собор, а також історичний центр Львова [1]. Україна є однією з найкрасивіших туристичних країн, у яких поєднуються історичні та культурні пам’ятки минулого та сьогодення. Вони свідчать про давню історію українського народу. Велика частина цих пам’яток є часткою світової культурної спадщини всього людства [2].
ТУРИСТИЧНА ГАЛУЗЬ УКРАЇНИ В УМОВАХ ГЛОБАЛІЗАЦІЇ: ПРОБЛЕМИ ТА ПРІОРИТЕТИ РОЗВИТКУ
У процесах глобалізації туристичний бізнес займає особливе місце, оскільки є визначальним у формуванні національних бюджетів та економічного зростання. З огляду на це розвиток сфери туризму в Україні є одним із пріоритетних завдань української економіки. Особливості розвитку туристичної галузі України в умовах глобалізації досліджували І. Смаль, І. Воронін, В. Зайцева, О. Корнієнко і ін. Однак науковці вказують на негативні наслідки розвитку туристичної галузі через недостатнє врахування регіональних можливостей щодо розвитку внутрішнього та міжнародного туризму. Тож питання ефективного використання туристичного потенціалу регіонів в умовах глобалізації та входження України у світовий туристичний простір є досить актуальними. Саме це зумовило вибір та актуальність теми дослідження.
ТУРИЗМ У РЕАЛІЯХ СЬОГОДЕННЯ: РЕГІОНАЛЬНИЙ АСПЕКТ
Туризм наприкінці ХХ століття, завдяки стрімкому розвитку глобалізаційних процесів, став не лише однією з найдинамічніших галузей, але й потужним структурним компонентом багатьох національних, регіональних та і світової економік. За даними звіту Всесвітньої ради з туризму та подорожей (WTTC), підготовленого спільно з “Oxford Economics”, внесок індустрії туризму у світовий ВВП у 2019 році становить 10,4%. За окремими прогнозами, він мав би у 2028 році зрости до 11,7% ВВП [2]. Від 50‑х років ХХ ст, коли почав здійснюватися регулярний облік міжнародних туристичних потоків, та до 2020 року не було відзначено жодного значного спаду темпів зростання міжнародного туризму, незважаючи на низку істотних регіональних та глобальних викликів, зокрема таких, як природні катаклізми, теракти, епідемії, військові конфлікти. Однак таку багаторічну позитивну тенденцію зламала пандемія COVID‑19, яка фактично майже повністю на два роки зупинила туристичний бізнес. Більшість країн світу одна за одною почали вживати обмежувальних заходів, як на пересування в межах країни, в’їзд до неї, так і на закордонні поїздки
ПРОБЛЕМИ ТА ПЕРСПЕКТИВИ РОЗВИТКУ РЕКРЕАЦІЙНО-ТУРИСТИЧНОГО ПОТЕНЦІАЛУ ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Вступ. Туризм є однією із провідних галузей світового господарства, що динамічно розвивається як в Україні, так і за її межами. Завдяки сприятливим природним умовам, культурно-і сторичній спадщині й наявній туристичній інфраструктурі, Львівська область є однією із найбільш перспективних областей України для розвитку туризму. Наявний туристичний потенціал є основою створення якісного туристичного продукту для рекреації та відпочинку та вимагає детального вивчення. Мета – розробити рекомендації для розвитку рекреаційно- туристичного потенціалу Львівської області.
GASTRONOMIC TOURISM AS A LINK BETWEEN BRAZIL AND UKRAINE
This work discusses the possibility of incrementing the flux of tourists between Brazil and Ukraine through the strengthening of gastronomic tourism. Therefore, it defends the importance of gastronomic tourism based on Gimenes [1] and explains how Paraná State already benefits from it in regions like Campos Gerais [3]. Finally, Paraná State could increase the already significant relation with Ukraine – considering that 70% of Ukrainian descendants in Brazil live in Paraná, by encouraging gastronomic tourism. According to Gimenes [1], gastronomic tourism is relevant because involves way more than “just food” – through gastronomy the tourist is able to get to know the culture of a location, its history, and, at the same time, experiment physiological comfort.
КЛАСТЕРИЗАЦІЯ ЯК ПЕРСПЕКТИВНИЙ НАПРЯМ РОЗВИТКУ КУРОРТУ СХІДНИЦЯ
Вступ. Ефективним методом модернізації, завдяки якому можна вирішити багато актуальних проблем, що виникають у діяльності санаторно- курортного господарства, а також що дає змогу підвищити конкурентоспроможність, є впровадження кластерного підходу у функціонуванні туристичної сфери на регіональному і локальному рівнях. Кластерний підхід є ключовим у стратегічному регіональному розвитку туризму, а його переваги полягають у якнайширшому залученні до формування конкурентоспроможності дестинацій усіх підсистем та компонентів регіональних туристичних систем, зокрема і санаторно- курортного господарства. Мета дослідження – обґрунтувати кластеризацію як перспективний напрям розвитку курорту Східниця.
ПРОБЛЕМИ РОЗВИТКУ ГАСТРОНОМІЧНОГО ТУРИЗМУ (НА ПРИКЛАДІ ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ)
Вступ. Одним із напрямів туристичної діяльності, який забезпечує стійкий попит та значні конкурентні переваги, є гастрономічний туризм. Туристи замовляють гастрономічні тури для ознайомлення з кухнею і культурою певної країни, сегмент споживачів цього виду туризму – люди будь-якого віку та соціального стану, адже харчування є природною і базовою потребою. Гастротуризм ґрунтується на розширенні знань про національну кухню і традиції певного регіону. Елементи гастрономічного туризму різною мірою властиві багатьом видам туризму. Мета – вивчити сучасні проблеми розвитку гастрономічного туризму у Львівській області.
ІННОВАЦІЙНІ НАПРЯМИ РОЗВИТКУ СПА В ІНДУСТРІЇ ГОСТИННОСТІ
Зростання щоденного навантаження на здоров’я людини сприяли актуалізації потреби в спа-відпочинку. Обсяг ринку спа у багатьох країнах постійно зростає, та в структурі індустрії виокремлюють роль готельно- курортних спа. Наявність спа в готелях рівня 4 чи 5 зірок вже є необхідним складником інфраструктури, таким як і ресторан чи лобі-бар, та не викликає сумнівів щодо його доцільності як елементу сервісу. Проте є принципова різниця між готелями двох типів: міськими (спа в місті) та заміськими (спа за містом). Спа в місті – це готельні послуги плюс додаткові оздоровчі процедури, спа за містом – послуги оздоровчого відпочинку плюс готельні послуги. У спа при готелях міського типу переважають експрес-д огляди і процедури тривалістю 1,5–2 години для отримання швидкого косметичного та релаксаційного ефекту. Послуги спа в заміських готелях – переважно програми, які розраховані на більш тривале перебування гостей у спа-центрі. Обов’язковою частиною таких програм є лікарський контроль, та продукт пропонують у вигляді комплексних програм, що розписані на весь час перебування гостя.
Вступ. Щороку подієвий (або ж івент / event) туризм, як відносно молодий вид туризму, що вміло поєднує традиційний відпочинок з участю у видовищних заходах, завойо вує дедалі більшу популярність. Сегмент учасників подієвих турів стає щоразу вагомішим у структурі загальних міжнародних та національних туристичних потоків [1]. Такі тенденції на українському та регіональних ринках викликають необхідність модернізації наявної інфраструктури, вивчення попиту на подієвий туризм та чинників, що на нього впливають. У регіональній туристичній індустрії поступово формується культура ефективного використання наявних подієвих ресурсів. Це впливає на формування тимчасових туристичних потоків та їх просторову організацію, урізноманітнює регіональний туристичний продукт, стимулює розвиток ринку супутніх галузей, а отже, у майбутньому сприятиме підвищенню економічного рівня регіону, його популяризації та привабливості для туристів. Мета. Розгляд сучасного стану та розвитку подієвого туризму в м. Вінниці.
ПЕРСПЕКТИВА ТА ПОТЕНЦІАЛ ВИННОГО ТУРИЗМУ В УКРАЇНІ
Винний туризм – спеціалізований вид туризму, що має на меті дегустацію, споживання, купівлю вина безпосередньо у виробника. Винний туризм передбачає відвідування плантацій виноградників; дегустаційних залів та підвалів; ресторанів, що пропонують послуги дегустації вина; винних фестивалів; інших спеціалізованих заходів. Принципи винного туризму дуже прості: куштувати вина лише в місцях їх виробництва, щоб міцно пов’язати у своїй пам’яті і своїй уяві букет і смак напою з таємницею його походження в природі, історії і дусі місцевості. Винний туризм у тому вигляді, як він склався з початку ХХ століття в Італії, Франції та інших країнах, має низку дуже важливих особливостей: це спеціальні поїздки організованих груп любителів або професіоналів (виноторговців, власників ресторанів); час цих поїздок подовжує пляжний або гірськолижний сезон, він зручний і для виноробів, і для туристичних фірм; організація маршрутів у просторі та часі представляє систему сільських свят, дуже недорогих за культурною програмою (виступають аматорські місцеві колективи, дитячі передусім). Кожний регіон має сталий календар таких свят, а для виноробів дуже зручно відволіктися від виробництва раз на рік і отримати відразу відчутний прибуток. Туристичні фірми розробляють зручну для себе тижневу або двотижневу програму. Перевозять туристів з одного свята на інше, показуючи природні та історичні пам’ятки.
РОЗВИТОК MICE-ТУРИЗМУ НА ЗАСАДАХ СТАЛОСТІ
Світова MICE-індустрія поступово оговтується від наслідків COVID-19 і залишається потужним гравцем на міжнародному ринку. У 2020 р. доходи від бізнес-п одорожей знизилися на 53,8% порівняно з 2019 р., а у 2021 р. спостерігалося уже їх зростання на 14%. Подальше відновлення галузі продовжується 2022 року. За прогнозами Глобальної асоціації ділових подорожей його темп становитиме 38% [1]. Пандемія коронавірусу внесла свої коригування в процеси організації MICE-заходів. Паралельно з цим зростає зацікавленість суспільства в досягненні цілей сталого розвитку, а тому організація й проведення зустрічей, інсентивів, конференцій, виставок та інших ділових заходів, побудованих на засадах сталості, стає дедалі важливішою. Метою цієї доповіді стало вивчення умов для розвитку сталого MICE туризму у світі.
Проведення людиномірних туризмологічних міждисциплінарних досліджень у постнекласичній парадигмі передбачає оцінювання функціонування і розвитку господарюючих суб’єктів сфери туризму, зокрема доцільності використання певних, також людиномірних організаційно- правових форм під час створення туристичних підприємств. Однією з таких форм є кооперативи, що набули розвитку практично у всьому світі. Тож тема дослідження, присвяченого становленню кооперативів у сфері туризму, є, на наш погляд, актуальною, а саме дослідження – своєчасним. Метою дослідження є огляд процесу генезису кооперативів у туризмі.
ОБ’ЄКТИ ВСЕСВІТНЬОЇ СПАДЩИНИ ЮНЕСКО ТА ЇХ ВИКОРИСТАННЯ ДЛЯ РОЗВИТКУ ТУРИЗМУ
Діяльність Організації Об’єднаних Націй з питань освіти, науки і культури (ЮНЕСКО) відіграє значну роль у захисті Всесвітньої спадщини. На сьогодні існує п’ять регіональних груп ЮНЕСКО: держави Західної Європи та Північної Америки; держави Східної Європи; країни Латинської Америки та Карибського басейну; Азіатсько- Тихоокеанські держави; Африканські держави та Арабські держави. Згідно з Конвенцією про Всесвітню спадщину, «культурною спадщиною» вважають пам’ятки, групи будівель та об’єкти, які становлять виняткову універсальну цінність з історичного, естетичного, етнологічного чи антропологічного погляду. «Природною спадщиною» вважають природні об’єкти або чітко окреслені природні території, геологічні та фізико- географічні утворення, що мають виняткову універсальну цінність з погляду, збереження чи природної краси.
ВПЛИВ ПАНДЕМІЇ COVID‑19 НА ФУКНЦІОНУВАННЯ ТУРОПЕРАТОРСЬКОГО СЕКТОРУ
Туризм виступає невід’ємною складовою частиною життя суспільства, драйвером соціально-е кономічного розвитку, джерелом формування регіональних та національних бюджетів, генератором зайнятості та інструментом підвищення добробуту населення. Попри динамічні показники розвитку останніх років, туристична індустрія як складник світогосподарської системи зазнала нищівного впливу пандемії COVID-19. Через особливості її розгортання та безпрецедентні заходи, які приймали держави для зупинки цього захворювання, мобільність людей була на мінімальному рівні, а в певні періоди – і зовсім обмежувалася, що викликало стрімке падіння попиту на міжнародні туристичні послуги. Ця ситуація створила загрозливо несприятливі умови функціонування як бізнес- середовищу та і окремим суб’єктам туристичної діяльності. Це призвело до значних економічних і соціальних наслідків, створивши загрозу для понад 100 мільйонів безпосередніх робочих місць у сфері туризму, особливо в мікро-, малих і середніх підприємствах, які становлять 80% сектору [3].
КУЛЬТУРОТВОРЧА РЕФЛЕКСІЯ РОЗВИТКУ ТУРИЗМУ ЛЬВІВЩИНИ
Упродовж останнього десятиріччя туризм розвивається досить стрімкими темпами, внаслідок чого, туристична галузь стає однією із найбільш швидко зростаючих секторів економіки у світі. Сьогодні туристична галузь потребує впровадження інноваційної діяльності, яка тепер стала одним із найважливіших чинників, завдяки чому визначається рівень економічного розвитку та, відповідно, становище держави на міжнародній арені. Для ефективного розвитку туризму в регіоні, насамперед, важливо розуміти сутність інновацій і можливі напрями їх застосування.
ДІЯ ЗАКОНІВ МЕНЕДЖМЕНТУ НА ПІДПРИЄМСТВАХ СФЕРИ ГОСТИННОСТІ
Відомо, що сфера гостинності традиційно в усьому світі є однією із ключових галузей економіки. Вона виступає, як бюджетоутворювальною галуззю, так і сферою де реалізується підприємницький хист населення, що дозволяє створювати організації малого та середнього бізнесу без надмірних вимог щодо сприяння держави та зовнішніх інвесторів. Нажаль, пандемія COVID-19 та повномасштабна війна в Україні спричинили тимчасову кризу для підприємств сфери гостинності. Проте, і у такий складний час її представники виконують важливу соціальну функцію. Багато українських закладів тимчасового розміщення, зокрема готелів, хостелів, пансіонатів надали свої приміщення для розміщення та прихистку вимушено переселених осіб. Вони надають послуги безкоштовного харчування для військовослужбовців ЗСУ, волонтерів та членів територіальної оборони. На їх територіях часто розміщують пункти надання психологічної та гуманітарної допомоги. Проте, незалежно від зовнішніх викликів та умов, важливим чинником формування конкурентоспроможності підприємств сфери гостинності є їх ефективне управління.
RYNEK NIERUCHOMOŚCI NA WYNAJEM W POLSCE POD WPŁYWEM ROSYJSKIEJ AGRESJI ZBROJNEJ PRZECIWKO UKRAINIE
Rynek nieruchomości w Polsce charakteryzuje się dużą dynamiką i klasyczną reakcją ekonomiczną na czynniki zewnętrzne. Do początku 2020 r. on systematycznie rósł ze względu na korzystną sytuację w polskiej gospodarce, która była rozgrzana i potrzebowała coraz większej liczby pracowników; ludność miast rosła coraz bardziej dzięki migracji wewnętrznej i zewnętrznej, co było spowodowano głównie poprzez przyjazd zza wschodniej granicy sezonowych lub stałych migrantów. Rynek zaczął ulegać szybkim zmianom wraz z wprowadzeniem pierwszych ograniczeń, związanych z pandemią COVID‑19. Zamknięte granice, praca zdalna i nauka były wówczas największymi czynnikami wpływającymi na popyt i podaż nieruchomości mieszkaniowych. Studenci oddawali przewagę wrócenia do domów rodziców, zamiast wynajmować mieszkanie, co pozwalało na znaczne zaoszczędzenie pieniędzy; pracownicy wracali do domu ze względu na ograniczenia w miejscach pracy. Ponadto turyści, którzy wynajmują apartamenty, byli również pozbawieni możliwości podróżowania, a lokatorzy – zarabiania. Wszystko to spowodowało spadek popytu, a co za tym idzie – spadek cen wynajmowanych nieruchomości.
АНАЛІЗ УПРОВАДЖЕННЯ СТАРТАПІВ ПІД ЧАС ВІЙНИ ТА ЇХ ВПЛИВ НА РОЗВИТОК ІНДУСТРІЇ ГОСТИННОСТІ
Упровадження стартапів під час війни – питання не з простих на сьогодні, але незважаючи на всі складнощі, що виникають, програми розвитку стартапів для малого і середнього бізнесу в Україні де дозволяє безпекова ситуація, активно впроваджують в життя. На теперішній час для підтримки малого і середнього бізнесу в Україні стартапи є одним із перспективних рішень щодо розвитку певного сегменту бізнесу у всіх сферах ринкової економіки. За даними Європейської бізнес- асоціації, через війну 20% представників малого і середнього бізнесу втратили по 100 тис. дол. США, а це достатньо велика сума коштів, які в відігравали роль обігових коштів для МСБ.
ANALYSIS OF THE HOSPITALITY INDUSTRY IN WESTERN UKRAINE DURING THE WAR
The actual problems of survival of the hotel and restaurant business in the context of the COVID‑19 crisis and war, the conditions of functioning and business development in emergency conditions are considered. The full‑scale war, which began on February 24, 2022, did not bypass any sphere of the economy, including the activities of restaurant structures. Now the entire national economy, entrepreneurship of Ukraine has been restructured for the defense of the country, to provide the army and navy with weapons, ammunition, food, medicines. More than 1 thousand industrial enterprises have been transported from the eastern to the western part of Ukraine (all of them have been located at the new sites in the shortest possible time and produce defense products necessary for the front); more than 3 thousand hospitals have been created for the treatment of the wounded. All evacuated home front workers (and their families) need food – sufficient, at least, to maintain physical strength.
АНАЛІЗ ВПРОВАДЖЕННЯ ІННОВАЦІЙНИХ ПІДХОДІВ НА ПРИКЛАДІ ГОТЕЛЬНОГО ГОСПОДАРСТВА «CITY INN SMART HOTEL»
В умовах сьогодення для досягнення максимального успіху у сфері гостинності важливо використовувати інноваційні підходи і «йти в ногу» з часом. Тож сучасний світ–це в передусімтренди, які змінюються невпинно щодня та щогодини. Тренди задають напрямок руху у житті, формують своєрідну модель соціально- культурного життя людини на певний період. Сфера гостинності є не винятком. Інновації є основним інструментом змін. Новаторство залежить від обсягу виконаної роботи дослідницького характеру, підкріпленого здобутками та досвідом певної галузі спеціалістів, зокрема кількості матеріальних фондів, вкладених у реалізацію ідей, стратегій розвитку підприємства для отримання дивідендів. Отож, розглянемо готель «City Inn», який став втіленням дизайнерських задумів та смарт концепції на практиці.
ІННОВАЦІЇ ЯК ЗАПОРУКА РОЗВИТКУ ІНДУСТРІЇ ГОСТИННОСТІ
Індустрія гостинності на сьогодні є багатогранна. Вона містить як туристичну індустрію, так і сферу обслуговування (готельно- ресторанний бізнес). Найбільш популяризованого визнано в індустрії гостинності – туристичну індустрію. Туристичну індустрію можна сміливо вважати бізнесом XXI століття, тому що вона є одним із найбільш динамічних і прибуткових серед усіх галузей світового господарства і займає найдохіднішу частину ринкової економіки. За даними статистики Всесвітньої організації туризму, на туризм припадає 10% валового світового продукту, 7% загального обсягу інвестицій, 5% усіх податкових надходжень[1]. На сьогодні індустрія гостинності переживає непрості часи так всесвітня пандемія COVID-19 внесла свої корективи і змусила подивитися на ситуацію з іншого погляду.
Пандемія та подальший економічний спад, спричинений коливаннями та зменшенням попиту, мали значний вплив з тривалими наслідками на індустрію гостинноті у 2020 та 2021 роках. У 2022 рік світ увійшов, з не менш кризовими викликами, тож деякі новаторські відповіді на цю надзвичайну ситуацію, як-от спроби повернути відвідувачів назад у заклади харчування і запевнити відпочивальників, що перебування в готелях справді безпечне, прискорили наявні тенденції та спровокували тривалі зміни. Багато трендів виникли в результаті більш загальних змін у поведінці споживачів, однак сучасні реалії прискорюють ці зміни, і є великі шанси, що цей рух до змін залишиться.
АНАЛІЗ СОЦІАЛЬНО-ЕКОНОМІЧНОЇ ЕФЕКТИВНОСТІ ТУРИСТИЧНИХ ДЕСТИНАЦІЙ ПРИКОРДОННИХ ОБЛАСТЕЙ У ПЕРІОД ВІЙНИ
Туризм є однією з небагатьох галузей ринкової економіки, яка може найпростіше і найшвидше запропонувати способи залучити іноземні кошти в економіку України як мирний час, так і в період війни. На сьогодні туристична галузь України зазнала значних збитків, так безпекова ситуація не дає змоги працювати в повному обсязі навіть у відносно безпечних регіонах нашої країни. Відомо, що туристична галузь України багата на різноманітні туристичні дес- тинації, які в теж відіграють важливу роль у залучені як потенційного інвестора на певну територію, так і згодом споживача всіх запропонованих благ, представлених в їх межах для відпочинку та релаксації.
ФОРМУВАННЯ ЕТИЧНИХ ЦІННОСТЕЙ КОРПОРАТИВНОЇ КУЛЬТУРИ В СИСТЕМІ УПРАВЛІННЯ ПІДПРИЄМСТВАМИ СФЕРИ ГОСТИННОСТІ
Корпоративна культура – це сукупність цінностей, відносин, норм, звичок, традицій, форм поведінки і ритуалів, характерних для конкретної організації, а також середовище проживання і самореалізації організації, властивий їй стиль відносин і поведінки в соціумі, особливий імідж. У кожному з цих елементів простежується певний ступінь співвідношення між корпоративною культурою і людиною, їх причетність одне до одного, взаємозв’язок, який необхідний як для існування людини, так і культури корпорації. Функціонування підприємства готельного-р есторанного господарства неможливо без оволодіння теорією і практикою міжособистісної комунікації всього обслуговувального персоналу. Важливим завданням керівництва підприємств індустрії гостинності є формування відповідної корпоративної культури.
ФОРМУВАННЯ ЕФЕКТИВНОЇ СИСТЕМИ ТАЙММЕНЕДЖМЕНТУ В ДІЯЛЬНОСТІ ПІДПРИЄМСТВ СФЕРИ ГОСТИННОСТІ
Управління часом – складний та відповідальний процес, який дає змогу економити час на дрібницях та дає дуже відчутну вигоду, якщо оцінювати результат глобально. Формування ефективної системи таймменеджменту у закладах індустрії гостинності є невід’ємною складовою успішного ведення бізнесу у надскладних умовах функціонування України. Сьогодні науковці пропонують традиційну для сучасного таймменеджменту схему циклу, яка складається із етапів (рис. 1): 1) постановка мети, визначення і формулювання мети (цілей); 2) планування і розставляння пріоритетів; 3) реалізація – конкретні кроки і дії відповідно до наміченого плану і порядку досягнення мети; 4) контроль досягнення мети і виконання планів [1].
ФІНАНСОВЕ ПЛАНУВАННЯ ЯК ЗАПОРУКА УСПІШНОГО РОЗВИТКУ ПІДПРИЄМСТВ ІНДУСТРІЇ ГОСТИННОСТІ
Сфера індустрії гостинності, як і будь-яка інша сфера бізнесу потребує правильної організації та планування своєї діяльності, тому фінансове планування є надзвичайно важливим для досягнення успішного результату. Зрозумілим є те, що у разі форс-мажорних ситуацій, які спонукали нашу державу планувати в теперішній час є надзвичайно важко. Україна вже понад вісім місяців перебуває в стані війни, а це означає, що всі планові показники, які стосувалися певних сфер діяльності в ринковій економіці, є зараз не чіткими і не відповідають на 100% прогнозним планам, які будували минулого року. Відомо, що індустрія гостинності об’єднує в себе туристичну галузь, галузь готельно- ресторанних послуг, а це означає, що в довоєнних умовах це була одна з галузей ринкової економіки, яка стрімко розвивалася, і прогнозувати, і планувати можна було з найменшою похибкою. Зараз ситуація змінилася, але все одно фахівці які займаються фінансовим плануванням, успішно здійснюють свою роботу, зважаючи на реальну ситуацію. Розглянемо детальніше поняття фінансового планування та його суті і значення для підприємств індустрії гостинності.
АДМІНІСТРАТИВНІ МЕТОДИ УПРАВЛІННЯ В АДМІНІСТРАТИВНОМУ МЕНЕДЖМЕНТІ СУБ’ЄКТІВ ГОСПОДАРЮВАННЯ
Відомо, що правильна організація менеджменту на підприємстві є невідмінним складником досягнення його успішного функціонування на ринку товарів та послуг. У менеджменті виокремлюють чотири основні функції, які сприяють досягненню цілей організації: • планування; • організація; • мотивація; • контроль.
АНАЛІЗ КУЛЬТУРИ ОБСЛУГОВУВАННЯ В ЗАКЛАДАХ РЕСТОРАННОГО ГОСПОДАРСТВА
Вступ. Культура обслуговування в закладах ресторанного господарства є основним складником, що забезпечує статус та популярність підприємств сфери гостинності. Взаємодія між людьми, перше враження клієнта, задоволення всіх його потреб та забезпечення повного соціального комфорту гарантують повернення гостя та надання рекомендацій ресторану серед його знайомих. Під час обслуговування відвідувачів ресторану офіціант користується навичками спілкування, знаннями етикету, навичками подання страв і напоїв. Якість обслуговування є важливим складником сфери послуг. Метою роботи було дослідження культури обслуговування відвідувачів у закладах ресторанного господарства на прикладі ресторану мережі ресторанів «Євразія».
ТРЕНДИ РОЗВИТКУ КАФЕ-КОНДИТЕРСЬКИХ ТА ДРАЙВЕРИ ЗРОСТАННЯ БІЗНЕСУ
Пандемія коронавірусу 2019–2021 років, початок бойових дій на територій України призвели до згубних наслідків у ресторанному бізнесі. Навіть найуспішніші заклади зіткнулися з безпрецедентним падінням виторгта змушені скорочувати співробітників. Близько 20% кафе та ресторанів закрилися через обмеження на тлі пандемії. Більшості бізнесів довелося адаптуватися під нові умови, продиктовані подіями, що відбулися через певні чинники та мінливу соціальну динаміку. Сфера громадського харчування та ресторанного бізнесу стала однією з тих галузей, що зміни торкнулися на фундаментальному рівні. Багато бізнесів довелося закрити, а деяким підлаштуватися під нові реалії та побудувати нові взаємини зі своїми гостями. Якщо говорити в цілому про закриті бізнеси, пов’язані з наданням послуг, то тільки громадське харчування становило 46% від загальної кількості.
АКТУАЛЬНІСТЬ КОРПОРАТИВНОЇ СОЦІАЛЬНОЇ ВІДПОВІДАЛЬНОСТІ В ГАЛУЗІ ГОСТИННОСТІ В УМОВАХ ВІЙНИ
В Україні розвиток соціальної відповідальності виник ще в Київській Русі після зародження християнства, як заклик допомагати ближньому своєму. У цей період благодійність була проявом добродійсності кожної людини, а не суспільства загалом. Від цього періоду до сьогодення формування корпоративної соціальної відповідальності пройшло довгий шлях. Початок повномасштабної війни спричинив моральний та психологічний шок населенню України, що призвело до моментальної зупинки усього бізнесу. Однак свідоме розуміння того, що без економічної активності неможливе функціонування держави, особливо у такий складний період, зумовило необхідність відновлення та релокації підприємств. Відновлення їх господарської діяльності, необхідність матеріальної та моральної підтримки працівників та населення загалом в умовах війни спричинили певні особливості прояву корпоративної соціальної відповідальності в галузі гостинності.
МОТИВАЦІЯ ЯК ДІЄВИЙ ІНСТРУМЕНТ УДОСКОНАЛЕННЯ СИСТЕМИ ОРГАНІЗАЦІЇ ПРАЦІ НА ПІДПРИЄМСТВАХ ГОТЕЛЬНОЇ ІНДУСТРІЇ
У сучасних умовах господарювання перед пiдприємствами стоїть низка завдань щодо вдосконалення системи організації праці, одним з основних є створення та впровадження дiєвої системи мотивацiї працi персоналу. Тож створення, удосконалення та впровадження дiєвої системи мотивацiї працi дає поштовх щодо зростання ефективностi працi та сприяє пiдвищенню прибутковостi органiзацiї. Організація праці – приведення трудової діяльності людей у певну систему, що характеризується внутрішньою впорядкованістю, узгодженістю і спрямованістю взаємодії для реалізації спільної програми та цілі [1].
ДИВЕРСИФІКАЦІЯ МІЖНАРОДНИХ ТУРИСТИЧНИХ ПОСЛУГ ГОТЕЛЬНИХ ПІДПРИЄМСТВ
Висвітлено сучасні напрями диверсифікації міжнародних туристичних послуг готельних підприємств для підвищення їхньої конкурентоздатності на ринку готельного бізнесу України та світу. Вступ. Сучасний стан господарювання українських підприємств готельного бізнесу характеризується нестійкими тенденціями розвитку, що переважно зумовлено сезонними коливаннями попиту й неможливістю створення запасів специфічного продукту – готельної послуги, зростанням цін на послуги та недостатнім рівнем якості обслуговування за невисокої еластичності попиту за ціною [1]. Ситуація також ускладнюється нестабільністю зовнішнього середовища, неузгодженістю процесів, які відбуваються всередині підприємств, неадекватністю управління господарською діяльністю ринковим вимогам. Дослідження проблематики диверсифікації міжнародних туристичних послуг готельних підприємств є особливо актуальним для українських готельних підприємств, оскільки вони мають усі конкурентні переваги для успішного функціонування в умовах глобалізації. Розширення напрямів міжнародних туристичних послуг для національних готельних підприємств відкриває можливість просування готельного продукту на світову готельну арену, а також залучає до глобального інформаційного простору, що в кінцевому результаті дає змогу використовувати світовий досвід організації ведення готельної справи.
ОСОБЛИВОСТІ ФУНКЦІОНУВАННЯ ЗАКЛАДІВ РЕСТОРАННОГО ГОСПОДАРСТВА ФОРМАТУ «FAST FOOD»
Заклади формату «Fast food» слідують тому, що їжe в таких закладах готу. дуже швидко і коштує недорого. Для такого формату важлива висока оборотність столів, адже саме завдяки великій кількості відвідувачів такий заклад може бути успішним та рентабельним [1]. Сьогодні «Fast food» – один із найприбутковіших варіантів бізнесу d ресторанному господарстві. Плюс такого закладу для власника – не треба довго думати над меню та відточувати сервіс як у ресторані, а гостям подобається формат фастфуду, оскільки можна швидко зайти та перекусити. Великий потік людей забезпечує «Fast food» стабільний дохід, тому багато рестораторів вирішують відкрити свій фастфуд, особливо якщо це бізнес з франшизи. Упізнаваність бренду в такому варіанті дуже важлива, тому потенційні гості вже на вході знатимуть, що на них чекає: меню, сервіс і ціни. Існує два види фастфуду – пересувний і стаціонарний. Кожен із цих варіантів добрий, тут варто відштовхуватися лише від бажання та можливостей. Тож розберемо плюси та мінуси таких варіантів.
ФОРМУВАННЯ УПРАВЛІНСЬКОГО МЕХАНІЗМУ В ДІЯЛЬНОСТІ ПІДПРИЄМСТВ РЕСТОРАННОГО БІЗНЕСУ
Механізм управління – це категорія, що містить цілі управління, елементи об’єкту та їх зв’язки, на які здійснюється вплив, дії в інтересах досягнення цілей, методи впливу, матеріальні та фінансові ресурси управління, соціальний та організаційний потенціали. Реальний механізм управління завжди конкретний, оскільки спрямований на досягнення конкретних цілей за допомогою впливу на конкретні чинники, і цей вплив здійснюється через використання конкретних ресурсів [1]. Для забезпечення конкурентоздатності та закріплення на ринку індустрії гостинності необхідно постійно працювати в напрямі забезпечення ефективного управління підприємством, яке повинно базуватися на забезпеченні діалектичного поєднання зовнішньої і внутрішньої ефективності управління.
Батьківщиною кави вважають Ефіопю. Каву почали культивувати у тропічних регіонах Азії, Південної Америки, Африки. На світовий ринок каву поставляють понад 50% країн. Найбільшими імпортерами є країни Західної Європи. Українські виробники імпортують сировину не з країн- виробників, а через посередників. Вони купують сировину у країн- сусідів, зокрема в Польщі (майже дві третини всіх замовлень), а також у Німеччині, Італії, Австралії, В’єтнамі та Індії [1,2]. Метою дослідження було проаналізувати споживчий ринок кави в Україні. В Україні у 2022 році споживання залишилося на колишньому рівні (у натуральному вираженні), однак від високого цінового сегмента споживачі кави перейшли до середнього – позначається знецінення гривні на тлі колишнього рівня зарплат. Крім того, через кризу та військовий стан у країні, споживачі стали витрачати менше на відвідування кафе і ресторанів, а більше часу проводити вдома, що також позитивно позначилося на рівні продажів фасованої кави. Проте, попри всі перепони, кавовий бізнес в Україні розвивається інтенсивно, сьогодні зростає попит на порційні стіки і средньоціновий сегмент продукції.
КОНЦЕПЦІЯ ВПРОВАДЖЕННЯ ЗДОРОВОГО ХАРЧУВАННЯ В ЗАКЛАДАХ РЕСТОРАННОГО ГОСПОДАРСТВА
Правильне харчування – це тренд останніх років, який надовго залишається серед актуальних. Окрім того, такий тренд варто підтримати для поліпшення свого самопочуття та зовнішнього вигляду, варто вважати і як бізнес-ідею. Якщо ніша спортивних комплексів та залів вже достатньо заповнена, то кафе та ресторани здорового харчування – ще конкурентоспроможний напрямок. Основна «фішка» такого кафе – подавання продуктів харчування та напоїв, які не були надмірно термічно оброблені, тому зберегали максимум корисних речовин. Також у закладах передбачено подавання дієтичних, вегетаріанських та веганських страв. До них можна подати фруктові та овочеві соки, смузі та інші корисні напої. Основна цільова аудиторія таких закладів – жінки та чоловіки віком від 20 до 45 років, які ведуть активний спосіб життя, займаються спортом та стежать за своїм здоров’ям. Ще однією потенційною групою клієнтів є підлітки та студенти, які також приділяють час здоров’ю і фігурі та мають достатні кошти для відвідування таких закладів громадського харчування. Багато людей не хочуть їсти напівфабрикати, а також жирні та смажені продукти: гості обирають овочі, фрукти, дієтичні види м’яса, риби та птиці, готують ці продукти відповідно до принципів ПП: варять, тушкують, готують на пару або запікають у духовці [1].
PEDAGOGICZNA ROLA ASYSTENTA DYDAKTYCZNEGO STUDENTÓW Z NIEPEŁNOSPRAWNOŚCIĄ W UCZELNI WYŻSZEJ
Asystent dydaktyczny poza wypełnianiem zadań związanych z pomocą osobie z niepełnosprawnością w realizacji studiów takich jak pomoc podczas zajęć ujętych w harmonogramie studiów, dopełnianie w imieniu studenta formalności administracyjnych związanych z tokiem studiów, wspieranie podczas korzystania z zasobów biblioteki lub asysta podczas odbywania praktyk świadczy także niepisane funkcje pedagogiczne do których należy rozbudzanie sił społecznych, wspieranie w środowisku akademickim i pomoc w identyfikacji społecznej. Praca pedagogiczna wyłania się w codziennych kontaktach z podopiecznymi – studentami z niepełnosprawnościami na drodze nawiązywania bliskich relacji interpersonalnych w toku pomocy studentom w realizowanym toku kształcenia.
AKTUALNA SYTUACJA NA RYNKU SZKOLNICTWA WYŻSZEGO W POLSCE
Polskie uczelnie rocznie świadczą usługi edukacyjne dla około 1,2 mln studentów. Na tym poziomie wskaźnik ten utrzymuje się od roku akademickiego 2019/2020, który stał się punktem zwrotnym i ostatnim rokiem, w którym liczba studentów malała (rys. 1). Później liczba studentów, choć nieznacznie, wzrosła. Trend ten jest możliwy m.in. dzięki obcokrajowcom, wśród których Polska jest popularna zarówno pod względem poziomu życia, jak i bezpieczeństwa, jakie zapewnia swoim obywatelom i pozostałym mieszkańcom. Tak, około 7% to studenci zagraniczni, z których większość (około 75%) pochodzi z Ukrainy, Białorusi, Kazachstanu, Indii, Chin. Dla obywateli Polski pierwsze studia wyższe w państwowej placówce oświatowej na studiach stacjonarnych są bezpłatne. Studia zaoczne i obcokrajowcy stanowią lwią część dochodów uczelni wyższych, przede wszystkim prywatnych, które nie otrzymują takiego samego poziomu dotacji, jakie przyznawane są uczelniom państwowym. Dlatego walka o studentów zagranicznych odgrywa ważną rolę w organizacji działalności uczelni.
ФОРМУВАННЯ ТЕОРЕТИЧНИХ ТА ПРАКТИЧНИХ ЗАСАД ОЦІНЮВАННЯ ХАРЧОВОЇ БЕЗПЕКИ В РЕСТОРАННОМУ ГОСПОДАРСТВІ
Вступ. Системи управління харчовою безпекою застосовують в усьому світі як надійний захист споживачів від небезпечних чинників, що можуть вплинути на безпеку кінцевого продукту. Мета роботи – дослідження особливостей розроблення та впровадження систем харчової безпеки, що базуються на принципах НАССР на підприємствах ресторанного господарства. Результати досліджень. У зв’язку з інтеграцією України в глобальний світовий ринок, підвищилися вимоги до якості продукції. Це визначальний чинник конкурентоспроможності продукції. Відносно харчових продуктів якість – це насамперед їх безпека.
ВИКОРИСТАННЯ ДИДЖИТАЛ-ІНСТРУМЕНТІВ ПІД ЧАС ДИСТАНЦІЙНОГО НАВЧАННЯ СТУДЕНТІВ
Вступ. За останні роки система вищої освіти в Україні зазнала суттєвих змін. Через поширення коронавірусної хвороби Міністерство освіти і науки України ухвалило рішення щодо тимчасового введення дистанційного навчання. 2019–2021 рр. стали початком переходу освіти з офлайн-н авчання до онлайн. Очікувані терміни завершення дистанційного навчання були порушені у 2022 р. через військову агресію росії проти України. Майже всі українські університети, коледжі, школи відчули наслідки вторгнення та стикнулися із призупиненням, релокацією, а в деяких випадках повним закриттям. Відновлення освітнього процесу йде поступово та ще й досі відбувається в дистанційному режимі. Мета. Кардинальні зміни в навчанні привнесли багато негативних наслідків й змусили освітян шукати нові дієві інструменти. Тож пошук та застосування дієвих диджитал- інструментів, які здатні максимально полегшити та оптимізувати освітній процес наразі є актуальними.
ДИСТАНЦІЙНА ОСВІТА В ІНДУСТРІЇ ГОСТИННОСТІ В УМОВАХ КАРАНТИНУ Й ВОЄННОГО СТАНУ
Болонський процес поставив перед освітянами України нові завдання, з’явилися публікації та наукові розробки креативних підходів до освітнього процесу у вищих навчальних закладах [3]. Зокрема, особливу увагу приділено дистанційній освіті як адаптивній формі навчання в сучасних умовах [1]. Окрім того, розроблено відповідні нормативні документи, а саме «Положення про дистанційне навчання» (Наказ МОН № 466 від 25.04.13 року [4]). Пандемія внесла свої корективи в освітній процес. Більшість закладів вищої освіти перейшли на час карантину до дистанційної форми навчання, що спонукало науковців до нових організаційно-м етодичних підходів викладання дисциплін. 24 лютого 2022 року стало новим випробуванням для українських науковців та педагогів. З’явилися нові нормативні документи (Лист Державної служби якості освіти України від 18.03.2022 № 1/01–22/419 «Про надання інформації» [5]), а на сайті освітнього – омбудсмена пояснення щодо: освітнього процесу та дистанційного навчання в умовах воєнного стану; отримання документів про освіту; відмови від вивчення російської мови; окупованих територій та території активних бойових дій; трудові питання та оплата праці викладачів під час воєнного стану [6]. У 2021 році розроблено дистанційний практикум з ІТ на бакалавраті індустрії гостинності [2], але війна 2022 року внесла свої корективи в навчальний процес.
ІННОВАЦІЙНІ ТЕХНОЛОГІЇ ВИКЛАДАННЯ ФАХОВИХ ДИСЦИПЛІН У ПРОЦЕСІ ПІДГОТОВКИ МАГІСТРІВ З ТУРИЗМУ
Основним фокусом освітньої програми «Туризм» з підготовки магістрів, яка реалізується у Вищому навчальному закладі Укоопспілки «Полтавській університет економіки і торгівлі» (далі – ПУЕТ) визначено підготовку фахівців з туризму, яка зосереджується на поєднанні економічного, мовного, інформаційного та інтернаціоналізаційного компонентів. Згідно зі Стандартом вищої освіти зі спеціальності 242 «Туризм» [1] нормативний зміст підготовки здобувачів вищої освіти сформульовано в термінах результатів навчання. Зокрема, результат навчання – застосовувати сучасні цифрові технології, методики та інструменти дослідницької та інноваційної діяльності для розв’язання складних завдань у сфері туризму та рекреації. На цій освітній програмі окремі компетентності та результати навчання, забезпечує вивчення навчальної дисципліни «СRM та GDS системи в туризмі» завдяки використанню інноваційної технології навчання – технології імітаційного моделювання, у процесі використання якої відбувається формування професійних якостей фахівців через занурення в конкретну ситуацію, змодельовану з навчальною метою.
ВПЛИВ ЕМОЦІЙНОГО ІНТЕЛЕКТУ НА КОМУНІКАТИВНІ ЗДІБНОСТІ ОСОБИСТОСТІ
Без спілкування ми не можемо уявити свого життя. Правильне спілкування – це мистецтво кожної людини. Дуже часто люди допускають помилки в спілкуванні, які ще виголошував Конфуцій: бажання говорити раніше, ніж це потрібно; сором’язливість, не говорити тоді, коли це потрібно; говорити, не спостерігаючи за вашим слухачем. Можемо стверджувати, що без розуміння психології людини, її реакції та відчуття неможливо вибудувати ефективну комунікацію. Кожна людина на сьогодні стикалася хоча б один раз на рекомендацію, щодо розвитку емоційного інтелекту. Саме ця навичка входить до Soft Skills компетентностей, які сьогодні є топовими в організаціях, що здійснюють надання послуг населенню, а також для корпоративної культури та ефективної командної роботи, що гарантуватиме їм успіх.
ВИКЛАДАННЯ ДИСЦИПЛІН, ПОВ`ЯЗАНИХ З ІНФОРМАЦІЙНИМИ ТЕХНОЛОГІЯМИ ТА ПРОГРАМНИМИ ПРОДУКТАМИ ЗА ДИСТАНЦІЙНОЮ І ЗМІШАНОЮ ФОРМАМИ НАВЧАННЯ
Збереження та дієве функціонування системи вищої освіти в умовах війни та епідемії коронавірусу відбувається завдяки впровадженню різних форм віддаленої взаємодії викладачів зі студентами. Сподівання на швидке закінчення епідемії в першій половині 2020 року та повернення до звичного аудиторного навчання не справдилися, а з початком повномасштабного вторгнення росії в Україну такий крок має невизначену перспективу. Дистанційні та змішані форми навчання більшою чи меншою мірою застосовували в українській системі освіти ще до початку пандемії COVID‑19.
ФОРМУВАННЯ ГНУЧКИХ НАВИЧОК У ПРОЦЕСІ НАВЧАННЯ МОВИ ІЗ ЗАСТОСУВАННЯМ STEAM-ТЕХНОЛОГІЙ
У чинному Законі України «Про освіту» (ст. 12, 17) визначено перелік ключових наукових та/або творчих мистецьких, професійних, а також загальних компетентностей, спільних для всіх галузей знань. До останніх належать: уміння читати з розумінням, висловлювати власну думку усно і письмово, критичне та системне мислення, здатність логічно обґрунтовувати позицію, творчість, ініціативність, уміння конструктивно керувати емоціями, оцінювати ризики, приймати рішення, вирішувати проблеми, здатність співпрацювати з іншими людьми [1]. Такий підхід в українській освіті враховує актуальні вимоги сьогодення, коли фахівцеві вже недостатньо оволодіти лише специфічними навичками конкретної професії. Мета роботи – представити деякі актуальні форми розвитку гнучких навичок учнів шляхом упровадження STEAM-технологій на заняттях із мови.
ОСВІТНІ ІННОВАЦІЙНІ ХАБИ ЯК ОРГАНІЗАЦІЙНА ПЛАТФОРМА ФОРМУВАННЯ НОВИХ ЗНАНЬ
Вступ. Цифрова трансформація економіки потребує інноваційних драйверів, оскільки ресурси розвитку в контексті впровадження наявних напрацювань вичерпуються. Зростає значущість національної інноваційної екосистеми, що забезпечує проведення наукових досліджень, створення інноваційних розробок та їхню комерціалізацію. Водночас заклади вищої освіти як найважливіші структурні елементи інноваційної екосистеми, як підтверджує світова практика, активно вбудовуються в цей механізм, відповідаючи за інфраструктуру та кадровий потенціал наукової та інноваційної активності. Підтвердженням цієї тези можуть бути, зокрема, статистичні дані Євростату про розвиток вишівського сектора наукових досліджень та розробок у розвинених країнах [1]. Зокрема, у Євросоюзі частка сектора вищої освіти у сумарних внутрішніх витратах на вказані цілі становить понад 23%, США – 13%, Японії – 12%. Частка зайнятих інтелектуальною діяльністю у сфері вищої школи ЄС – 32%, Японії – 24, України – лише 13%. Однією з ключових причин такого обмеженого потенціалу, які виявило Міністерство економічного розвитку та торгівлі, є відсутність в університетах стимулювальних умов для розроблення продуктів та створення інтелектуальної власності [2]. Підтримуємо думку авторів [3] в контексті того, що виконання інформаційно- консалтингових, науково- інноваційних та виробничих сервісів, має покладатися на міжнародні інноваційні хаби сектора вищої освіти, які теж повинні працювати на базі українських вищих навчальних закладів як інноваційні платформи для акселерації інноваційних проєктів. Мета – надання рекомендацій щодо використання освітніх інноваційних хабів як організаційної платформи формування нових знань.
СУЧАСНИЙ СТУДЕНТ: ЦІННОСТІ ТА ЖИТТЄВІ ОРІЄНТАЦІЇ
Студенти як соціальна спільність традиційно репрезентують суспільне майбутнє і є найдинамічнішою частиною суспільства. Якісні характеристики студентства можна досліджувати різними шляхами. Ми обрали вивчення ціннісних орієнтацій студентства в межах навчальної дисципліни «Соціологія». Під час практичних занять з курсу «Соціологія» студентам другого курсу Європейського університету було запропоновано провести опитування з проблем, які для них є цікавими та актуальними. Дослідження проводили групи студентів по 3–4 особи. Студенти активно взяли участь у виконанні поставленого завдання. У результаті аналізу проблематики студентських досліджень виявлено, що сьогоднішніх студентів цікавлять насамперед питання дозвілля. Зокрема, студенти досліджували музичні смаки студентів, відношення до телебачення, читання книжок. Низка досліджень була присвячена домашнім тваринам. Позитивним, на наш погляд, є те, що студенти значну увагу приділили дослідженням проблем освіти.
HOSPITALITY ENGLISH: THE TV AND MOVIES RESOURCES FOR LEARNING
Introduction. English has been chosen as the language of international communication. Being bilingual helps them to excel in the hospitality service, opens a wide range of networking opportunities, as well as demand and supply of labor available for all bilingual and multicultural professionals within the tourist area. Communication skills are a crucial element of hospitality industry. Good oral and written communication skills are the top requirement in the hospitality industry. Without any symbol of doubt, the universally accepted language of hospitality is English. It does not matter whether you are a housekeeper or a manager; it is almost guaranteed that you will be expected to have not only a passive understanding of English, but also confidence in actively using it [1]. Although much attention has long been focused on various aspects of tourism industry and many language issues [2; 3; 4], there is a need in detailed examining of the main TV and movie sources for learning hospitality English as an effective means of language learning, hence becoming the task of the study.
HOSPITALITY ENGLISH: THE PECULIARITIES OF LEARNING THROUGH MOVIES
Introduction. Hospitality industry, is very diverse in nature as it accommodates employees and guests, with different language, ethnic and cultural backgrounds. As English is the language of the globalized business world, effective and excellent communication and adequate English language competency is essential for better guest experience and hence better efficiency, productivity and, in the long run, profitability of the industry. It is true that the hospitality industry includes a variety of career opportunities for progression and promotion. But, most of the times they are out of reach unless a person who is pursuing them is a proficient and a confident user of the English language. It is more than just important to effectively communicate in English, no matter where in the world you live, travel or work. Certainly speaking fluently in a language is imperative when working in an English speaking nation [1].